Справа № 388/267/18(2-а/388/23/2018)
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2019-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

17 січня 2019 року м. Дніпросправа № 388/267/18(2-а/388/23/2018)

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Суховарова А.В., Дурасової Ю.В.,

перевіривши на відповідність вимогам КАС України апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 19 червня 2018 року (суддя суду 1 інстанції Степанов С.В.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до інспектора поліції Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Робакідзе Георгія Автанділовича про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 19 червня 2018 року задоволено адміністративний позов ОСОБА_2 до інспектора поліції Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Робакідзе Георгія Автанділовича про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Вперше апеляційна скарга подана управлінням до суду 10.07.2018, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду першої інстанції, тобто з пропуском строку встановленого статтею 286 КАС України. (а.с. 32)

Ухвалою суду від 26 липня 2018 року апеляційну скаргу повернуто заявнику у зв'язку із тим, що апеляційну скаргу підписано особою повноваження якої не підтверджено належним чином оформленою довіреністю.

Повторно апеляційна скарга подана управлінням до суду 15.08.2018, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду першої інстанції, тобто з пропуском строку встановленого статтею 286 КАС України. (а.с. 43)

Ухвалою суду від 31 серпня 2018 року апеляційну скаргу повернуто заявнику у зв'язку із тим, що апеляційну скаргу підписано особою повноваження якої не підтверджено належним чином оформленою довіреністю.

18 вересня 2018 року управління втретє звернулось до суду з апеляційною скаргою. (а.с. 58)

Ухвалою суду від 26 жовтня 2018 року апеляційну скаргу повернуто заявнику у зв'язку із тим, що апеляційну скаргу підписано особою повноваження якої не підтверджено належним чином оформленою довіреністю.

29.11.2018 представник Департаменту патрульної поліції Національної поліції України вчетверте звернувся до суду засобами поштового зв'язку з апеляційною скаргою на рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 19 червня 2018 року.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 20 грудня 2018 року

апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом направлення до суду апеляційної інстанції заяви із зазначенням поважних підстав для поновлення строку встановленого для апеляційного оскарження.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, заявником апеляційної скарги отримано копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 02 січня 2019 року.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, заявником апеляційної скарги подано до суду заяву про усунення недоліків апеляційної скарги.

В обґрунтування вказаної заяви посилається на те, що з апеляційною скаргою до суду управління звернулось в межах строку встановленого частиною 4 статті 286 КАС України з моменту отримання рішення суду. Заявник апеляційної скарги вказує, що пропущення встановленого строку на подання апеляційної скарги відбулось з підстав, незалежних від волевиявлення чи дій відповідача та просить вважати причини пропуску строку поважними та поновити його, вказуючи що розгляд справи проведено судом першої інстанції без участі відповідача.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності встановлено статтею 286 КАС України.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.

Європейський суд вказав, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata.

Так, у силу закону, поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, які не залежать від волевиявлення особи та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини «Пономарьов проти України» (№ 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Обґрунтовуючи висновки про обов'язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» визначено, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов'язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, тільки наявність об'єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Відповідно до матеріалів справи, відповідач повідомлявся про розгляд даної справи, що також ним не заперечується та підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням наявним в матеріалах справи. (а.с. 25)

У відзиві на позовну заяву управлінням заявлено клопотання про розгляд справи без його участі. (а.с. 23)

Справу було розглянуто 19.06.2018 у відкритому судовому засіданні та проголошено рішення суду.

Отже, зважаючи на строки оскарження рішення суду у даній категорії справ, встановлені частиною 4 статті 286 КАС України, останнім днем строку апеляційного оскарження рішення суду від 19.06.2018 є 29.06.2018.

Частиною 4 статті 286 КАС України встановлено спеціальний порядок оскарження судових рішень у справах вказаної категорії, відповідно до якого апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Вказана норма встановлює строк подання апеляційної скарги, а саме десять днів з дня проголошення рішення, прийнятого в порядку статті 286 КАС України, а не з часу отримання копії рішення суду.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 17 вересня 2018 року у справі № 638/3203/18 (К/9901/60845/18).

Попередньо подані апеляційні скарги Департаментом патрульної поліції повернуті ухвалами суду заявнику.

Згідно з частиною 8 статті 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Таким чином, в разі повернення апеляційної скарги особа має право повторно подати апеляційну скаргу, але в межах строку звернення до суду з апеляційною скаргою встановленого статтею 295 КАС України, або у разі поновлення пропущеного строку з причин, які будуть визнані судом поважними.

Судом встановлено, що Департаментом патрульної поліції не було реалізовано право на касаційне оскарження ухвал суду апеляційної інстанції про повернення апеляційних скарг.

Відповідно до частини першої статті 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов'язки.

Статтею 44 КАС України передбачено обов'язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

З метою виконання процесуального обов'язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії.

Пунктом другим частини третьої статті 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства.

Зважаючи на те, що з апеляційною скаргою Департамент патрульної поліції вчетверте звернувся 29.11.2018, тобто поза межами десятиденного строку, встановленого частиною 4 статті 286 КАС України, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для визнання зазначених заявником підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження поважними.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином, суд на підставі пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. 299, 327-329 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 19 червня 2018 року (суддя суду 1 інстанції Степанов С.В.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до інспектора поліції Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Робакідзе Георгія Автанділовича про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Ухвала набирає законної сили з 17.01.2019 та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до суду касаційної інстанції відповідно до статей 327-329 КАС України.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя А.В. Суховаров

суддя Ю.В. Дурасова