Справа № 200/12212/18-а
Суддя: Смагар С.В.
Дата ухвалення: 2019-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 січня 2019 р. Справа№200/12212/18-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Смагар С.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фаворит Трейд» (код ЄДРПОУ 5297758, 84105, Донецька область, м. Слов'янськ, вул. Центральна, 63)

до Головного управління ДФС у Донецькій області (, 87256, Донецька область, м. Маріуполь, вул. 130 Таганрозької дивізії, 114)

про скасування рішення та зобов'язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фаворит Трейд» звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДФС у Донецькій області, викладене у протоколі № 6 від 23 березня 2018 року про визначення позивача таким, що відповідає пп. 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку та зобов'язання відповідача виключити позивача із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платника з ознаками ризиковості.

14 листопада 2018 року суд прийняв до розгляду позовну заяву, відкрив провадження в адміністративній справі № 200/12212/18-а за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою від 4 грудня 2018 року суд задовольнив клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, замінив засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням, призначив підготовче засідання на 26 грудня 2018 року. 3 грудня 2018 року відповідач надав суду відзив на позов.

Ухвалою від 20 грудня 2018 року суд відмовив у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Фаворит Трейд» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі № 200/12212/18-а. Ухвалою від 26 грудня 2018 року суд здійснив відкладення підготовчого засідання до 14 січня 2019 року. 14 січня 2019 року від позивача надійшла заява про розгляд справи без участі представника за наявними матеріалами справи. 21 січня 2019 року представник відповідача подав суду заяву про розгляд справи в порядку письмового провадження. Ухвалою від 21 січня 2019 року суд закрив підготовче провадження та призначив справи до судового розгляду по суті на 21 січня 2019 року.

Позивач в обґрунтування позовних вимог посилається на те, що у зв'язку з зупиненням реєстрації податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю "Фаворит Трейд" був направлений адвокатський запит від 12 жовтня 2018 року № 12/10 Головному управлінню ДФС у Донецькій області про надання інформації, якому із 7-ми підкритеріїв підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податків відповідає Товариство та надання завіреної копії протоколу Комісії про внесення Товариства до переліку ризикових платників та документів (службові записки, довідки тощо), які стали підставою для прийняття такого рішення. 31 жовтня 2018 року на запит отримано відповідь № 46925/10/05-99-07-04-14 від 22 жовтня 2018 року згідно якої стало відомо, що питання по встановленню ризиковості платника податків розглянуто на засіданні комісії 22 березня 2018 року, за результатами якого складено протокол від 23 березня 2018 року № 6. В протоколі зазначено: "Комісією прийнято рішення щодо внесення до переліку ризикових суб'єктів господарювання платника.. Товариство... за критерієм: наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником". Згідно листа виходить, що згідно Критеріїв ризиковості платника податку від 21 березня 2018 року № 959/99-99-07-18, Товариство відповідає критеріям ризиковості, визначеним абзацом 8 підпунктом 1.6 "наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником". Таким чином, відповідно до протоколу, Товариство було внесено до переліку ризикових суб'єктів господарювання. При цьому, відповідач відмовився надавати Товариству протокол та документи, які стали підставою для прийняття такого рішення. Вважає, що відповідач під час складання протоколу та внесення Товариства до переліку ризикових суб'єктів господарювання діяв не у відповідності до вимог чинного законодавства України. Крім того, позивач вважає, що належної мотивації підстав та причин віднесення Товариства до ризикових платників податків відповідно до підпункту 1.6 листа ДФС від 21 березня 2018 року № 959/99-99-07- 18 протокольне рішення ГУ ДФС у Донецькій області від 23 березня 2018 року за № 6 не містить. Оскаржуване рішення приймалося самостійно, Товариство про прийняте рішення не повідомлялося. Таким чином відповідачем під час прийняття оскаржуваного рішення порушені такі принципи: об'єктивності (рішення прийняте без урахуванням права Товариства на участь у процесі прийняття рішення); рівності; всебічного, повного і об'єктивного дослідження обставин тощо. Товариство було позбавлене можливості надати пояснення та докази у процесі прийняття рішення.

Відповідач проти позовних вимог заперечує в повному обсязі, зазначає, що протокол це документ, в якому фіксується результат роботи колегіальних органів. Протокол від 23 березня 2018 року № 6, яким позивача внесено до переліку платників податків із ознакою ризиковості не є індивідуальним актом в розумінні КАС тому, що він не впливає на права та інтереси визначеної в акті особи. За наслідками складання протоколу рішень, які стосуються прав або інтересів позивача не приймалось.

Відповідно до частини 3 статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів. Сторони надали до суду зави про розгляд справи без участі в порядку письмового провадження.

Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фаворит Трейд», зареєстроване як юридична особа, включене до ЄДРПОУ за номером 40728789, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, перебуває на податковому обліку у Слов'янській об'єднаній державній податковій інспекції Головного ДФС у Донецькій області.

Позивач до суду надав відповідь на відзив, в якому зазначив, що відповідач у відзиві залишив поза увагою доводи Товариства щодо недотримання норм "Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації" при прийнятті рішення Комісією викладеного у протоколі № 6 від 23 березня 2018 року про визначення Товариства таким, що відповідає підпунктом 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку. Крім того, відповідач не зазначає жодних обґрунтувань віднесення Товариства до ризикових платників податків, а лише додає узагальнену податкову інформацію щодо Товариства, яка фактично стосується контрагентів Товариства, а не самого Товариства. При цьому, у податковій інформації зазначається, що реєстрацію податкових накладних зупинено, а також те, що вони складені з порушенням норм підпункту а/б пункту 185.1 статті 185, пункту 187.1 статті 187, абзаців перших підпунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України. Слід зазначити, що вказана податкова інформація відповідачем жодним чином не перевірялася. Будь-які перевірки з питань дотримання вимог податкового, валютного чи іншого законодавства по контрагентам Товариства не проводилися. Отже, стверджувати про порушення податкового законодавства Товариством на підставі податкової інформації по його контрагентам є помилковим.

Судом встановлено, що на виконання вимог статті 201 Податкового кодексу України, позивачем 15 травня 2018 направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні від 5 квітня 2018 року № 20 на суму 158125 грн., № 21 на суму 156000 грн., № 22 на суму 163957 грн., від 15 квітня 2018 року № 52 на суму 203102 грн. 17 коп., від 20 квітня 2018 року № 68 на суму 234845 грн. 83 коп.

На електрону адресу підприємства надійшли квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, в яких зазначено наступне: "Документ доставлено до ДФС України, документ прийнято, реєстрація зупинена. Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН/РК відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 "Критеріїв ризиковості платника податку". Пропонуємо надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в єдиному реєстрі податкових накладних."

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає, що підпунктами "а", "б" пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України, встановлено, що об'єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.

Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Таким чином, реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є обов'язком постачальника товарів чи послуг. Цьому обов'язку кореспондує обов'язок центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, прийняти та зареєструвати надану платником податку-продавцем податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" (далі - Порядок № 117) встановлено порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

Пунктом 10 Порядку № 117 визначено критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій перераховані у листі Державної фіскальної служби України від 21 березня 2018 року № 959/99-99-07-18. Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН зупиняється при наявності ознак ризиковості здійсненої господарської операції та ризиковості платника податку.

Відповідно до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН передбачено автоматизований моніторинг відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків. Податкові накладні/розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак: 1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування; 2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку; 3) одночасно значення показників Б та Р, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: Б>0,03, Р<Рмх1,4, де:

Б - розрахункова величина, яка дорівнює Б/Т;

Б - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами;

Т - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування;

Р - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування;

Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування. Значення показника Б за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

Пунктом 4 Порядку № 117 встановлено, що у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна/розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі.

Відповідачем надано до суду витяг з протоколу засідання комісії ГУ ДФС у Донецькій області від 23 березня 2018 року № 6, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації та докази наявності податкової інформації, яка в сукупності з іншими вищезазначеними показниками господарської діяльності та показниками податкової звітності стала причиною зупинення реєстрації податкових накладних.

Інформацію, яка є причиною зупинення реєстрації податкових накладних є господарська діяльність позивача та його контрагентів, яка дає підстави визнати про сумнівність операцій, виходячи з найменування поставлених товарів та відслідковування податковим органом їх подальшої реалізації або використання в господарській діяльності позивачем чи контрагентами яким товар поставлено.

Відповідно до протоколу від 23 березня 2018 року № 6 встановлено, що позивача визначено таким, що відповідає пп. 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме за критерієм «наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником». Про зазначений факт також свідчить лист відповідача від 22 жовтня 2018 року № 46925/10/05-99-07-04-14, в якому, зокрема, зазначено, що за результатами зібраної узагальненої податкової інформації у відношенні ТОВ «ФАВОРИТ ТРЕЙД» встановлено відсутність реального джерела походження товару, що свідчить про здійснення ризикових операцій та відповідає підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв.

Суд звертає увагу, що зупинення реєстрації податкових накладних відбувається за результатами автоматизованого моніторингу податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, який здійснюється на рівні ДФС України. На цьому етапі рішення про включення позивача до Реєстру ризикових платників не виноситься.

Пунктом 13 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному Реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 21 лютого 2018 року № 117 встановлено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Суд зазначає, що у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів, що підтверджують реальність проведення розрахунків за цими операціями. Позивач не надав доказів щодо направлення додаткових документів на виконання вказаних квитанцій.

Відповідно до пункту 12-24 Порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Платник податків у разі зупинення має право подати перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, який включає в себе:, договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункту 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов'язання, відображеного у податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 Порядку № 117, платник податку подає до ДФС в електронній формі Засобами електронного зв'язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

За результатами розгляду пояснень та копій документів зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі. Підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Отже, віднесення платника податків до ризикових та зупинення реєстрації податкової накладної є дискреційними повноваженнями податкового органу і не є рішенням про відмову у реєстрації податкової накладної, яке може потягти за собою порушення прав позивача та його контрагентів. Суд зазначає, як вбачається з наданих відповідачем квитанцій про реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, підставою щодо неприйняття цих накладних слугувало рішення комісії ДФС від 31 липня 2018 року № 865996/40728789 про відмову в реєстрації податкових накладних, проте, правомірність цього рішення не є предметом даного спору. Суд також зазначає, що у наданих позивачем доказах щодо зупинення реєстрації податкових накладних відсутнє будь-яке послання на спірний протокол (рішення) щодо віднесення позивача до переліку платників податків з ознаками ризиковості.

Таким чином, існує два етапи реєстрації податкових накладних, перший це зупинення реєстрації податкової накладної який є проміжним перед прийняттями рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та другий, це сам етап прийняття рішення податковим органом.

Зупиняючи реєстрацію податкової накладної, податковий орган пропонує платнику податків надати документи та пояснення по визначеним податковим накладним з метою аналізу наявності негативної податкової інформації чи аналізу критеріїв ризиковості. Оскільки позивач відмовляється скористатись своїм правом про надання документів, пояснень та виконувати вимоги податкового органу, то останній позбавлений можливості прийняти одне з рішень передбачених пунктом 22 Порядку № 117.

Аналізуючи вказане, суд робить висновок, що скасування спірного протоколу не буде мати наслідком поновлення порушених права позивача щодо зупинення реєстрації податкових накладних та відповідно відновлення такої реєстрації. Негативний наслідок у спірних правовідносинах мають тільки рішення відповідача про відмову у реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, які і мають бути оскаржені позивачем в судовому порядку для поновлення своїх прав, а не протокол комісії.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов до висновку щодо відмови у задоволенні позовних вимог позивача. Судові витрати залишаються за позивачем.

Керуючись статтями 2-17, 19-20, 42-47, 55-60, 72-77, 90, 94-99, 122, 124-125, 132, 139, 143, 159-165, 168, 171, 173, 192-196, 224, 225-228, 229-230, 241, 243, 245, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Фаворит Трейд» (код ЄДРПОУ 5297758, 84105, Донецька область, м. Слов'янськ, вул. Центральна, 63) до Головного управління ДФС у Донецькій області (, 87256, Донецька область, м. Маріуполь, вул. 130 Таганрозької дивізії, 114) про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДФС у Донецькій області, викладене у протоколі № 6 від 23 березня 2018 року про визначення позивача таким, що відповідає пп. 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку та зобов'язання відповідача виключити позивача із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платника з ознаками ризиковості, відмовити повністю.

Рішення ухвалене у нарадчій кімнаті 21 січня 2019 року. Повне судове рішення складено 21 січня 2019 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Смагар С.В.