Справа № 826/9827/17
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2019-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/9827/17 Суддя (судді) першої інстанції: Шрамко Ю.Т.
Суддя-доповідач - Губська Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

суддів: Карпушової О.В.,

Степанюка А.Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Служба миттєвого кредитування» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 листопада 2018 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Служба миттєвого кредитування» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, про скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Служба миттєвого кредитування» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, про скасування постанови №797/1358/15-4/9-П від 14.07.2017 року про застосування штрафної санкції за правопорушення, вчинені на ринку фінансових послуг.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 листопада 2018 року позов залишено без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 240 КАС України у зв'язку з повторною неявкою позивача в судове засідання без повідомлення причин неявки та неподанням заяви про розгляд справи за його відсутності.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначає, що станом на дату судових засідань 16.08.2018 року та 08.11.2018 року у нього були відсутні підрозділи у місті Києві та Київській області, тому відповідні відрядження посадових осіб є надмірно коштовними, при цьому, представник позивача щоразу прибував до Запорізького окружного адміністративного суду, однак засідання у режимі відеоконференції не відбувалися.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а ухвалу суду необхідно залишити без змін, з наступних підстав.

Відповідно до статті 124 КАС України судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями. Повістки про виклик у суд надсилаються учасникам справи, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - учасникам справи з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов'язковою. Судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

Вручення повістки у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси за правилами статті 126 КАС України здійснюється під розписку. Особа, яка вручає повістку, зобов'язана повернути до адміністративного суду розписку адресата про одержання повістки, яка приєднується до справи.

Частиною одинадцятою статті 126 КАС України передбачено, що розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Так, з матеріалів справи вбачається, що ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 серпня 2017 року було відкрито провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Служба миттєвого кредитування» та призначено її до розгляду на 02.11.2017 року.

В подальшому судові засідання по даній справі неодноразово відкладалися.

Повістку про виклик позивача в судове засідання, призначене на 16 серпня 2018 року, направлено рекомендованим листом за вказаною ним у позові адресою для листування, про отримання якої свідчить зміст клопотання позивача про проведення судового засідання в режимі відео конференції (а.с.262-263). Так, в даному клопотанні зазначено дату та час проведення судового засідання, тобто, позивач був належним чином повідомлений.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 серпня 2018 року відмовлено у задоволенні заяви позивача про участь його представника у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Згідно довідки Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 серпня 2018 року вирішено відкласти розгляд справи та повідомити сторони про дату та час наступного судового засідання шляхом надсилання повісток.

Представник позивача не прибув на судове засідання до Окружного адміністративного суду міста 16.08.2018 року, що підтверджується матеріалами справи та не заперечується позивачем.

При цьому, повістку про виклик позивача в судове засідання, призначене на 08 листопада 2018 року, направлено рекомендованим листом за вказаною ним у позові адресою для листування, і про отримання якого 28 серпня 2018 року свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з підписом представника позивача (а.с.284).

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України. Так, частиною п'ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Згідно із частиною першою статті 45 КАС учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною другою статті 131 КАС України встановлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

Матеріали справи не містять поданого на виконання вимог цієї норми повідомлення від позивача про неможливість прибуття в судове засідання 16 серпня 2018 року та 08 листопада 2018 року з поважних причин, заяви про розгляд справи за його відсутності чи відкладення її розгляду.

Колегія суддів зазначає, що клопотання позивача про участь його представника у судовому засіданні в режимі відеоконференції не містить обґрунтованих причин неможливості прибуття в судове засідання, що і було належно оцінено судом першої інстанції. Дане клопотання не є заявою про відкладення розгляду справи, заявою про слухання справи за відсутності позивача, тобто, не є передбаченим в розумінні ст.240 КАС України клопотанням, яке спростовує твердження про повторність неявки.

У розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Таким чином, за матеріалами справи встановлено, що позивач був належним чином повідомлений судом про призначення судового засідання як на 16 серпня 2018 року, так і на 08 листопада 2018 року, двічі (повторно після відкладення розгляду справи) не прибув у судове засідання без повідомлення поважних причин неявки та заяв про розгляд справи за його відсутності не подав. Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про можливість застосування визначеного частиною п'ятою статті 205 та пунктом 4 частини першої статті 240 КАС правового наслідку неявки позивача в судове засідання - залишення позову без розгляду.

Колегія суддів вважає необґрунтованим посилання позивача щодо поважності причин неявки у судові засідання на те, що в позивача були відсутні підрозділи у місті Києві та Київській області, тому відповідні відрядження посадових осіб є надмірно коштовними, оскільки це є внутрішньою організацією роботи підприємства та не може бути підставою для звільнення позивача від дотримання норм КАС України.

Також суд не приймає до уваги твердження апелянта, що представник позивача щоразу прибував до Запорізького окружного адміністративного суду, однак засідання у режимі відеоконференції не відбувалися, оскільки судом першої інстанції було відмовлено у задоволенні клопотань позивача про слухання справи у режимі відеоконференції, про що виносились відповідні ухвали.

Враховуючи наведене, колегія суддів не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги, адже оскаржувану ухвалу суд першої інстанції постановив з дотриманням норм процесуального права, викладені у скарзі міркування та твердження позивача не спростовують правильності висновків суду.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Проаналізувавши всі доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, яким повно і правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з дотриманням норм процесуального права, відповідно до вимог ст. 242 КАС України.

Відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 266, 308, 312, 315, 316, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Служба миттєвого кредитування» залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 листопада 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: Л.В. Губська

Судді: О.В. Карпушова

А.Г. Степанюк