Справа № 826/4049/16
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2019-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 січня 2019 року м. Київ № 826/4049/16

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянська Я.І., ознайомившись із заявою позивача про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі

за позовом ОСОБА_1
до Державної міграційної служби України
про визнання протиправним та скасування рішення,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування рішення ДМС України від 14.05.2015 р. про заборону в'їзду в Україну позивачу в редакції, викладеній у рішенні ДМС України від 22.02.2016 р. про внесення змін до рішення ДМС України від 14.05.2016 р.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 25.04.2017р. у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 26.06.2017р. апеляційну скаргу громадянина Грузії ОСОБА_1 залишено без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 квітня 2017 року - без змін.

21.12.2018р. до суду надійшла заява позивача про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Ознайомившись із вищезазначеною заявою, суд встановив її невідповідність вимогам статті 160, 161, 364 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 364 КАС України, заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення позовних заяв до суду першої інстанції.

У заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються:

1) найменування адміністративного суду, до якого подається заява про перегляд, номер справи;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв'язку та адреса електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності;

3) ім'я (найменування) інших учасників справи;

4) судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими або виключними обставинами подається заява;

5) нововиявлені або виключні обставини, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, дата їх відкриття або встановлення;

6) посилання на докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин;

7) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

До заяви додаються:

1) копії заяви відповідно до кількості учасників справи;

2) документ про сплату судового збору;

3) докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин;

4) у разі пропуску строку на подання заяви - клопотання про його поновлення;

5) клопотання особи про витребування копії рішення міжнародної судової установи, юрисдикція якої визнана Україною, в органу, відповідального за координацію виконання рішень міжнародної судової установи, якщо її немає у розпорядженні особи, яка подала заяву, - у разі подання заяви про перегляд судового рішення з підстави, визначеної пунктом 3 частини п'ятої статті 361 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 366 КАС України, протягом п'яти днів з дня після надходження заяви до адміністративного суду суддя (суддя-доповідач) перевіряє її відповідність вимогам статті 364 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами.

До заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 364 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано/ без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160, п. 2 ч. 2 ст. 364 КАС України, в позовній заяві/заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Відповідно до ч. 6 ст. 160 КАС України, якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п'ятої цієї статті стосовно представника.

Проте, на порушення вищезазначених норм, заявником в заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не вказано ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) відповідача, а також не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України представника позивача.

Також, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 364 КАС України, до заяви додається документ про сплату судового збору.

Згідно з п.п. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", ставка судового збору за подання заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Судом встановлено, що сума судового збору, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви у справі № 826/4049/16 складала 551, 2 грн.

З огляду на вищевикладене, розмір судового збору, який має бути сплачений позивачем за подання заяви про перегляд постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.04.2017р. за нововиявленими обставинами складає: 826,8 грн. (150% від 551,2 грн.)

Однак, з доданих до заяви про перегляд постанови за нововиявленими обставинами вбачається, що заявником не надано доказів сплати судового збору у розмірі визначеному законом.

Більше того, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

За змістом ч. 2 ст. 94 КАС України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ч. 4, 5 КАС України, копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Дослідивши зміст поданої заяви та додані до неї документи суд встановив, що всупереч вимог ч. 2 ст. 94, ч. 4 ст. 161 КАС України не всі копії документів, які додані до заяви про перегляд за нововиявленими обставинами завірені у встановленому законом порядку, що виключає можливість використання їх як доказів у справі.

Також, як вбачається з вимог п. 7 ч. 2 ст. 364 КАС України, у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються, зокрема, перелік документів та інших матеріалів, що додаються. Однак, як вбачається з поданої заяви в ній зазначено лише як додаток "копії документів, які обґрунтовують викладені у скарзі доводи на 75 арк." без визначення переліку таких документів.

Окрім цього, суд звертає увагу заявника на вимоги п. 1 ч. 1 ст. 361 КАС України, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 361 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування таких обставин.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 364 КАС України, до заяви додається, зкрема, у разі пропуску строку на подання заяви - клопотання про його поновлення.

З поданої заяви вбачається, що в її обґрунтування позивач посилається на п. 1 ч. 2 ст. 361 КАС України, зокрема, на істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи. До таких обставин позивач відносить народження дитини, необхідність забезпечення її та матері дитини належними матеріальними умовами.

Суд зазначає, що позивачем додано до заяви про перегляд постанови клопотання про поновлення строку в якому зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1. у ОСОБА_3 народилась дочка - ОСОБА_4.

18.09.2018р. ОСОБА_3 та ОСОБА_1 звернулись до Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи із заявою про надання медичної послуги та проведення генетичної ідентифікації.

На підставі отриманого за результатом звернення ОСОБА_3 та ОСОБА_1 висновку Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи № 362/19 від 17.10.2018р., позивачем встановлено, що вірогідність підтвердження батьківства позивача відносно ОСОБА_4 складає величину не менш ніж 99, 99 %.

26.11.2018р. позивач отримав завірений нотаріусом переклад на російську мову зазначеного висновку, і з цього моменту, як зазначає позивач йому стало відомо, що він є батьком ОСОБА_4.

З огляду на що вважає, що строку звернення до суду позивачем не пропущено, оскільки до суду із заявою звертається 20.12.2018р.

Проаналізувавши подану заяву суд не погоджується з доводами позивача про звернення до суду в межах строку встановленого КАС України, з огляду на таке.

По-перше, позивач вважає нововиявленою обставиною народження дитини, однак не зазначає коли саме дізнався або повинен був дізнатися про існування такої обставини.

Однак, зі змісту заяви про перегляд, так і зі змісту клопотання про поновлення строку вбачається, що в обґрунтування звернення до суду в межах строку посилається на те, що отримав переклад висновку Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи № 362/19 від 17.10.2018р. про вірогідність підтвердження батьківства позивача відносно ОСОБА_4 на величину не менш ніж 99, 99 % - лише 26.11.2018р.

Таким чином, з одного боку, позивач вважає нововиявленою обставиною "факт народження дитини", датою якого є ІНФОРМАЦІЯ_1., а з іншого боку в обґрунтування звернення до суду в межах строку посилається на "встановлення 99,9 % вірогідності батьківства позивача відносно ОСОБА_4".

Отже, позивачу необхідно надати докази коли йому стало відомо про обставини, які на його думку є нововиявленими, а саме про факт народження ОСОБА_4.

По-друге, заява про поновлення строку відповідно до вимог п. 4 ч. 3 ст. 364 КАС України подається виключно у випадку пропуску строку, однак позивач, як вбачається із заяви подає таку заяву вважаючи строк не пропущеним. більше того в прохальній частині заяви просить поновити такий строк без обґрунтування.

Таким чином, суд приходить до висновку, що викладені у заяві про поновлення строку обставини, не можуть бути визнані поважними та такими, що створюють умови для поновлення строку для звернення до суду.

З огляду на вищевикладене, позивачу необхідно надати до суду заяву в якій вказати коли саме позивачу стало відомо про народження дитини для можливості обрахування строку звернення до суду та вказати інші поважні обставини, які перешкоджали позивачу звернутись до суду в межах строку з обов'язковим наданням доказів на підтвердження своїх доводів.

Оскільки, "факт встановлення 99,99 % батьківства позивача відносно ОСОБА_4" не є доказом того, що саме внаслідок отримання перекладу висновку позивач дізнався про "народження дитини", який він вважає нововиявленою обставиною.

Адже, суд повторно наголошує, що "факт народження дитини" та необхідність її матеріального забезпечення, а також "факт встановлення батьківства" є різними та самостійними обставинами, кожна з яких за наявності визначених законом підстав можуть слугувати нововиявленими обставинами.

Більше того, для суду є незрозумілим той факт, що позивач обраховує строк звернення до суду з моменту отримання перекладу висновку, а не з моменту отримання оригіналу висновку від 17.10.2018р. Оскільки, по-перше, як вбачається з матеріалів справи позивачем укладений договір про надання правової допомоги ще з 11.10.2018р. і адміністративний позов підписаний саме представником позивача, тобто позивач діє через свого представника, по-друге, з поданої заяви не встановлена необхідність такого перекладу, як обставина, яка перешкоджала звернутись до суду в межах строку встановленого КАС України, без такого перекладу, тобто не є також, що істотно ускладнювала можливість звернення до суду, а по-третє, факт перекладу такого висновку лише 26.11.2018р. жодним чином не впливав на можливість звернення до суду із заявою раніше, доказів протилежного до суду не надано.

Враховуючи вищевикладене та відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення вищевказаних недоліків в межах п'яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Керуючись ст. 169, 248, 256, 363-366 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

1.Залишити заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без руху.

2.Встановити позивачу п'ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дати отримання копії цієї ухвали.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення заяви без руху, передбачені ч.4 ст. 169 КАСУ.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки встановлені ст. 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Я.І. Добрянська