Справа № 520/9365/18
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2019-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 січня 2019 р. № 520/9365/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Шляхової О.М.,

при секретарі судового засідання - Молчановій О.М.,

за участю:

позивача - ОСОБА_2,

представника відповідача - Тимошик Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про поновлення на посаді, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_2, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд: визнати протиправним за скасувати наказ від 19.10.2018 року про накладення дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби у зв'язку з систематичним невиконанням умов контракту; поновити позивача на посаді пожежного-рятувальника 5-ДПРЧ м. Харкова; стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу; покласти па відповідача судові виграти.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 10.10.2018 року відносно нього було винесено Наказ про накладення дисциплінарного стягнення. Наказ було обґрунтовано тим, що 25 серпня 2018 року пожежний-рятувальник 5-ДПРЧ м. Харків, сержант служби цивільного захисту ОСОБА_2 запізнився на зміну чергових караулів, чим порушив трудову дисципліну. За порушення позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани. 19.10.2018 року було винесено Наказ про накладення дисциплінарного стягнення, а саме: звільнення зі служби у зв'язку із систематичним невиконанням умов контракту. Наказ обґрунтовано тим, що 22 вересня 2018 року пожежний-рятувальник 5-ДПРЧ м. Харкова сержант служби цивільного захисту ОСОБА_2 допустив факт невиходу на службу без поважних причин, чим грубо порушив службову дисципліну. Позивач вважає, що відповідачем було порушено положення дисциплінарного статуту, оскільки, на думку позивача, відповідач був зобов'язаний перед звільненням позивача застосувати такий захід дисциплінарної відповідальності, як попередження про неповну службову відповідність. Однак, цього зроблено не було. Крім того, звільнення є крайнім заходом впливу і має бути відповідним вчиненому правопорушенню. Вважає, що відповідачем не було враховано усіх обставин справи та винесено не відповідне дисциплінарне стягнення.

Ухвалою суду від 29 жовтня 2018 року відкрито провадження по справі.

На виконання вимог ухвали суду відповідачем надано відзив на позов, в якому Головне управління заперечувало проти адміністративного позову, вважає його безпідставним та необґрунтованим. Зазначає, що Позивач у адміністративному позові не наголошує підстави притягнення його до дисциплінарної відповідальності, оскільки встановлено, що 22 вересня 2018 року в день чергування караулу, пожежний-рятувальник 5-ДПРЧ м. Харків ГУ ДСНС України у Харківській області сержант служби цивільного захисту ОСОБА_2 о 07 год. 30 хв. не прибув на добове чергування у розташування підрозділу, де він проходив службу. Попередньо, цього ж дня о 06 годині 30 хв. він зателефонував заступнику начальника 5-ДПРЧ старшому лейтенанту служби цивільного захисту Сизову Д.О. на мобільний телефон і повідомив, що він не вийде на добове чергування у зв'язку із тим, що знаходиться у стані алкогольного сп'яніння. Під час збору чергового караулу у розташуванні 5- ДПРЧ о 07 год.30 хв. заступник начальника Сизов Д.О. зробив спробу зв'язатися з сержантом ОСОБА_2, але цього телефон був вимкнений. Вказана інформація була доведена до начальника Московського РВ у м. Харкові ГУ ДСНС України у Харківській області підполковника служби цивільного захисту Вініченка С.В. та до співробітників та керівництва Головного управління.

Відповідач повідомив суду про те, що колектив 5-ДПРЧ характеризує пожежного-рятувальника, сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 з негативного боку, відмічає постійні зауваження та ініціювання суперечок з керівництвом частини, допущення запізнень на службу, ігнорування наказів керівництва, порушення розпорядку дня, неохайний зовнішній вигляд та інше.

Головне управління вважає адміністративний позов ОСОБА_2 - необґрунтованим, а позовні вимоги щодо поновлення на роботі - такими, що не підлягають задоволенню. Відповідач також звернув увагу суду на те, що під час проведення звільнення сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 зі служби - Управління діяло у межах та у спосіб, передбачений чинним законодавством, відповідно до вимог Закону України "Про Дисциплінарний статут служби цивільного захисту" від 05.03.2009 №1068-VI та Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу. Висновок атестаційної комісії позивачем оскаржений не був, що, на погляд відповідача, свідчить про те, що ОСОБА_2 погодився та визнав результати атестаційної комісії про визнання його таким, що не відповідає займаній посаді.

У судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, з підстав, викладених у позовній заяві та просив суд їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача, Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області , проти позову заперечував з підстав, викладених у відзиві на позов, просив суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Суд, вислухавши осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, перебував на службі в МНС України з 02.04.2010 року по 28.05.2013 року; в ДСНС України з 28.05.2013 року; стаж на посаді - з 13.01.2014 р. (дані атестаційного листа а.с. 62).

З матеріалів справи судом встановлено, що між позивачем - ОСОБА_2 та Державною службою України з надзвичайних ситуацій в особі Начальника ГУ ДСНС України в Харківській області Волобуєва О.В. 01.04.2016 р. укладено контракт про проходження служби цивільного захисту. Контракт набирав чинності з 03.04.2016 р., терміном дії на три роки (а.с. 53-54).

Як вбачається з матеріалів справи 22 вересня 2018 року у день чергування караулу, пожежний-рятувальник 5-ДПРЧ м. Харків ГУ ДСНС України у Харківській області сержант служби цивільного захисту ОСОБА_2 о 07 год.30 хв. не прибув на добове чергування у розташування підрозділу, де він проходив службу.

Близько 19 год. 30 хв. 22.09.2018 року сержант служби цивільного захисту ОСОБА_2 прибув у розташування 5-ДПРЧ м. Харків з ознаками алкогольного сп'яніння, у зв'язку із чим не був допущений до несення чергування.

Заступник начальника 5-ДПРЧ м. Харків, старший лейтенант служби цивільного захисту Сизов Д.О., командир відділення 5-ДПРЧ, прапорщик служби цивільного захисту Зайцев О.Л., командир відділення 5-ДПРЧ, старший прапорщик служби цивільного захисту Пов'якало Л.І. шляхом написання рапортів доповіли про факт невиходу на службу 22.09.2018р. пожежного-рятувальника 5-ДПРЧ м. Харків сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2

Комісією у складі посадових осіб 5-ДПРЧ був складений Акт «Про невихід на добове чергування» з особистими підписами присутніх (а.с 37).

Під час наступного виходу на чергування 26.09.2018 року сержант служби цивільного захисту ОСОБА_2 відмовився від надання письмових пояснень, про що був складений Акт «про відмову пожежним-рятувальником 5-ДПРЧ м. Харків сержантом служби цивільного захисту ОСОБА_2 надавати письмові пояснення на бланку встановленої форми з приводу його невиходу на добове чергування 22.09.2018 року (а.с. 34).

Лише 09 жовтня 2018 року ОСОБА_2 надав письмові пояснення з приводу невиходу на службу 22.09.2018 року на бланку встановленої форми, з якого вбачалося, що причиною його невиходу на добове чергування слугувало нібито погане самопочуття, пояснень з приводу своєї появи у стані алкогольного сп'яніння 22.09.2018 у розташуванні ввечері 5-ї ДПРЧ м. Харків не надав (а.с. 35-36).

Відповідач зазначає, що у сукупності ознак поведінки та ігнорування вимог начальника щодо надання пояснень та проведення службового розслідування з боку ОСОБА_2 вбачається прояв байдужості до вчиненого дисциплінарного проступку та особиста безвідповідальність до обов'язку додержання правил розпорядку дня та вимог Присяги.

Наказом ДСНС України у Харківській області від 10.10.2018 року «Про накладення дисциплінарного стягнення» - накладено «сувору догану» за порушення встановленого начальником Головного управління розпорядку дня.

Наказом ДСНС у Харківській області від 19.10.2018 року № 359о/с - позивача звільнено зі служби у зв'язку із систематичним невиконанням умов контракту (а.с. 57).

Судом з'ясовано, що у якості підставі накладення зазначеного стягнення та прийнятого наказу відповідач зазначає: систематичне невиконання умов контракту.

Не погоджуючись із вказаним наказом відповіддю, позивач звернувся до суду за захистом свої прав.

Вирішуючи спір по суті, суд зазначає наступне.

Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу затверджено відповідною Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу» від 11 липня 2013 р. № 593 (далі - Положення), яким визначено, що служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Відповідно до цього Положення особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання. Для осіб рядового і начальницького складу встановлюється п'ятиденний 40-годинний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для осіб рядового і начальницького складу, курсантів (слухачів) навчальних закладів цивільного захисту - шестиденний робочий тиждень з одним днем відпочинку.

Особи рядового і начальницького складу користуються правами і виконують службові обов'язки відповідно до законодавства та цього Положення. Особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту. Звільнення осіб рядового і начальницького складу із служби цивільного захисту здійснюється: у запас Збройних Сил (з постановкою на військовий облік) - якщо звільнені особи не досягли граничного віку перебування в запасі, встановленого Законом України "Про військовий обов'язок і військову службу", і за станом здоров'я придатні до військової служби.

Пунктом 176 Положення про проходження служби встановлено, що контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються зі служби цивільного захисту: у зв'язку із закінченням строку контракту; за віком; за станом здоров'я; у зв'язку із скороченням штатів; відповідно до заяви особи, яка звільняється у зв'язку із сімейними обставинами або з інших поважних причин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України; у зв'язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу; у зв'язку із систематичним невиконанням умов контракту керівництвом відповідного органу чи підрозділу цивільного захисту; у зв'язку із набранням законної сили обвинувальним вироком суду; у зв'язку з призовом на строкову військову службу на підставі рішення районної (міської) призовної комісії; у разі неможливості переведення на іншу посаду у зв'язку з безпосереднім підпорядкуванням близькій особі; у зв'язку з набуттям громадянства іноземної держави.

Крім цього, пункт 182 Положення про проходження служби передбачає, що контракт про проходження служби цивільного захисту може бути розірвано достроково з ініціативи ДСНС, яку представляє керівництво органу чи підрозділу цивільного захисту, і особу рядового чи начальницького складу може бути звільнено із служби цивільного захисту у випадках, передбачених підпунктами 2 - 4, 6 і 8 - 11 пункту 176 і абзацом першим пункту 178 цього Положення.

Також, Законом України «Про Дисциплінарний статут служби цивільного захисту» від 05.03.2009 № 1068-УІ, визначається сутність службової дисципліни, права та обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів - навчальних закладів спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування. Дія цього Статуту поширюється на всіх осіб рядового і начальницького складу, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до п. 1 - п.3 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов'язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт). Службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов'язків та вірності Присязі. Службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби: виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; захищати життя, здоров'я, права та власність громадян, територію, інтереси суспільства і держави у разі виникнення надзвичайних ситуацій; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані із службою, не шкодувати сил під час виконання поставлених завдань; постійно вдосконалювати професійну майстерність, підвищувати свій професійний рівень; додержуватися норм професійної та службової етики, не вчиняти дій, що можуть призвести до неналежного виконання службових обов'язків, бути вільним від впливу політичних партій і громадських організацій; поважати людську гідність і бути готовим у будь-який час надати допомогу людям; сприяти зміцненню службової дисципліни, виявляти повагу до начальників та старших за званням, бути ввічливим, додержуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; зберігати державну таємницю та іншу охоронювану законом інформацію; берегти та підтримувати в належному стані передані їй у користування майно і техніку.

Відповідно до вимог п. 5 Закону України № 1068-УІ, належний рівень службової дисципліни в органах і підрозділах цивільного захисту досягається, зокрема, шляхом: виховання високих професійних і морально-психологічних якостей в осіб рядового і начальницького складу на національно-історичних традиціях, засадах патріотизму, свідомого ставлення до виконання службових обов'язків, вірності Присязі; встановлення особистої відповідальності кожної особи рядового і начальницького складу за додержання вимог Присяги,

цього Статуту, інших нормативно-правових актів, виконання службових обов'язків і наказів начальників; формування правової культури в осіб рядового і начальницького складу.

Порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням. Порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, : окрема на невиконання або неналежне виконання службових обов'язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Відповідно до пункту 4 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту особи рядового і начальницького складу зобов'язані з гідністю та честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у додержанні етичних норм поведінки, утримуватися від порушень громадського порядку.

Пунктом 57 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, а саме: невихід на службу без поважних причин.

У разі вчинення грубого порушення службової дисципліни прямі начальники у випадках, які не допускають зволікання, можуть усувати осіб рядового і начальницького складу від виконання службових обов'язків. На осіб начальницького складу за порушення службової дисципліни, крім означених у пункті 68 цього Статуту, можуть накладатися дисциплінарні стягнення у вигляді: 1) зауваження; 2) догани; 3) суворої догани; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв'язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Під час розгляду справи судом встановлено, що порушення службової дисципліни, вимог Дисциплінарного статуту з боку ОСОБА_2 відбувались неодноразово.

Так, прийняттю оскаржуваного наказу від 19.10.2018 року передували накази, якими зафіксовано допущені порушення з боку позивача:

Відповідно до Листа накладених стягнень з особової справи ОСОБА_2 неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності за весь період проходження служби цивільного захисту, а саме:

- Наказом ГУ ДСНС України у Харківській області від 28.10.2015 року № 412 о/с «Про накладення Дисциплінарного стягнення - накладено «догану» за втрату службового посвідчення.

- Наказом ГУ ДСНС України у Харківській області від 07.11.2017 року №577о/с «Про накладення дисциплінарного стягнення» - накладено «догану» за порушення встановленого начальником ГУ розпорядку дня (а.с. 75-76).

- Наказом № 22 від 22.09.2018 р. призначено службове розслідування щодо невиходу на роботу без поважних причин сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2

- Наказом ДСНС України у Харківській області від 10.10.2018 року «Про накладення дисциплінарного стягнення» - накладено «сувору догану» за порушення встановленого начальником Головного управління розпорядку дня (а.с. 73-74).

Крім того, прийняттю оскаржуваного наказу передував висновок службового розслідування від 25.09.2018 року, з резолютивної частини якого вбачається, що факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня пожежним рятувальником 5-ДПРЧ м. Харків ГУ ДСНС України в Харківській області сержантом служби цивільного захисту ОСОБА_2 25.09.2018 р. підтвердився. (а.с. 79-81).

Судом під час розгляду справи також встановлено, що по факту виявлених порушень службової дисципліни начальником Управління персоналу Головного управління неодноразово із позивачем проводилися бесіди, але будь-яких змін у позитивний бік у поведінці сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 не відбувалось.

Як встановлено за матеріалами справи, колектив 5-ДПРЧ характеризує пожежного-рятувальника, сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 з негативного боку, відмічає постійні зауваження та ініціювання суперечок з керівництвом частини, допущення запізнень на службу, ігнорування наказів керівництва, порушення розпорядку дня, неохайний зовнішній вигляд та інше (а.с.82-85; 97).

Судом встановлено також, що до Головного управління ДСНС України у Харківській області 14 серпня 2018 року надійшов лист від Головного лікаря санаторію «Одеський» Полюлях Р.А., в якому повідомлялось про факти допущення сержантом служби цивільного захисту ОСОБА_2 зловживання алкогольними напоями та порушення розпорядку дня та правил поведінки під час перебування у медичному центрі медико-психологічної реабілітації санаторію «Одеський» у період з 11.05.2018 року по 24.05.2018 року (а.с. 69).

Стосовно посилання позивача про надання згоди профспілкового органу щодо розірвання з ним трудового договору, суд зазначає наступне:

Відповідно до частини першої статті 103 Кодексу цивільного захисту щодо проходження служби цивільного захисту може бути укладено контракт про проходження служби цивільного захисту - з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу-служби цивільного захисту.

Форма, порядок і правила укладення контракту, припинення (розірвання) контракту та наслідки припинення (розірвання) контракту визначаються Положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу (ч. 4 ст. 103 Кодексу цивільного захисту).

Позивач у позові посилається на порушення вимог статті 43 КЗпП України, якою передбачено розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу за попередньою згодою виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника).

Розірвання трудового договору з підстав, передбачених пунктами 1 (крім випадку ліквідації підприємства, установи, організації), 2-5, 7 статті 40 пунктами 2 і 3 статті 41 цього Кодексу, може бути проведено лише за не передньою згодою виборного органу (профспілкового представника) первинної профспілкової організації, членом якої є працівник.

Власник або уповноважений ним орган звертається з обґрунтованим письмовим поданням про розірвання трудового договору до виборного гризну первинної профспілкової організації, членом якої є працівник.

У свою чергу, згідно із Законом України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», працівник - це фізична особа, яка працює на підставі трудового договору на підприємстві, в установі, організації чи у фізичної особи, яка використовує найману працю.

Законом України «Про професійні спілки, їх права та гарантії їх діяльності» визначено, що член профспілки - це особа, яка входить до складу профспілки, визнає її статут та сплачує членські внески.

Згідно довідки Голови первинної профспілкової організації Чередника О.І - ОСОБА_2 не є членом Первинної профспілкової організації Головного управління ДСНС України у Харківській області, а отже згода профспілкового комітету на притягнення до дисциплінарної відповідальності чи розірвання контракту в даному випадку не вимагається.

Стосовно тверджень Позивача про невідповідність визначення ступеню вини ОСОБА_2 накладеному дисциплінарному стягненню, суд зазначає, що відповідно до частини третьої статті 149 КЗпП при обранні виду стягнення роботодавець повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку, заподіяну ним шкоду, обставини за яких вчинено проступок та інш.

Розрізняють два види дисциплінарної відповідальності: загальну та спеціальну. Загальна відповідальність настає на підставі КЗпП України та правил внутрішнього трудового розпорядку. Вона поширюється на всіх осіб, крім тих, на яких поширюється спеціальна дисциплінарна відповідальність. Спеціальну дисциплінарну відповідальність передбачено для окремих категорій працівників спеціальним законодавством, а також статутами та положеннями про дисципліну.

Дисциплінарна відповідальність полягає в тому, що стосовно працівника, який вчинив дисциплінарний проступок, можуть уживатися заходи примусового впливу, примусова санкція, яка спричиняє для порушника певні негативні наслідки. Під вчиненням дисциплінарного ступку мається на увазі невиконання чи неналежне виконання працівником з його вини обов'язків, покладених на нього законодавством, колективним договором, трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо за ці діяння не передбачається кримінальна з відповідальність.

Приписами пункту 24 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту передбачено, що начальник зобов'язаний підтримувати високий рівень службової дисципліни в органах і підрозділах цивільного захисту, вимагати від підлеглих її додержання, не залишати поза увагою жодного факту вчинення дисциплінарного правопорушення, у повному обсязі використовувати надані йому права, правильно застосовувати заходи дисциплінарного впливу.

Грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, а саме:

- невихід на службу без поважних причин;

- порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня;

- зловживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп'яніння;

- порушення статутних правил несення служби;

- втрата службового посвідчення, службових документів;

- невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань;

- порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров'ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам;

- самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу;

- невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково - педагогічним, педагогічним складом, ад'юнктами, докторантами.

Таким чином, суд приходить до висновку, що саме неодноразові порушення службової дисципліни, допущені ОСОБА_2, а також порушення ним розпорядку дня у підрозділі цивільного захисту, допущення невиходу на службу без поважних причин, що призвело до неукомплектованості чергового караулу та неготовність підрозділу до дій за призначенням, допущення зловживання алкогольними напоями, допущення запізнень та негативної характеристики з боку співробітників у сукупності і сприяли прийняттю відповідачем рішення, оформлене наказом № 359 -вс від 19.10.2018р., яким позивача звільнено зі служби з органів цивільного захисту.

Відповідно до п. 6 ст. 110 Кодексу цивільного захисту за неналежне виконання покладених обов'язків рятувальники несуть відповідальність відповідно до закону.

Згідно пункту 80 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту звільнення осіб рядового і начальницького складу зі служби у зв'язку з систематичним невиконанням умов контракту або через службову невідповідність є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо раніше вжиті заходи дисциплінарного впливу не дали позитивних результатів або якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту.

Судом також береться до уваги той факт, що ОСОБА_2 відповідно до матеріалів особової справи, на момент звільнення мав два не знятих дисциплінарних стягнень за вчинення грубих дисциплінарних правопорушень, які не сумісні з перебуванням на службі цивільного захисту.

З урахуванням з'ясованих у ході судового розгляду обставин, суд погоджується із твердженнями відповідача про те, що пожежний-рятувальник у стані алкогольного сп'яніння не тільки не зможе належним чином здійснювати гасіння пожеж та врятувати людей від наслідків надзвичайної ситуації, особиста безвідповідальність може завдати істотної шкоди як майну та техніці, яка використовується для ліквідації пожеж та наслідків аварій, так і життю та здоров'ю людей, які можуть постраждати від несвоєчасного або неякісного надання допомоги

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні (ч.1 ст.90 КАС України).

Під час розгляду справи доводи позивача були спростовані.

Відповідач, у свою чергу, надав підтвердження правомірності прийнятого ним рішення, а відтак, довів правомірність їх прийняття і того, що він діяв у відповідності до приписів ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Отже, твердження позивача щодо неправомірності прийнятого ГУ ДСНС України в Харківській області наказу № 359 о/с від 19.10.2018 року не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, а також спростовуються наданими представником відповідача доказами та з'ясованими фактичними обставинами справи.

Враховуючи, що обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними конкретними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування, суд приходить до висновку, що в позовній заяві наведені обставини, які не підтверджуються достатніми доказами, що свідчить про не обґрунтованість позовних вимог, а отже, оскаржуваний наказ прийнятий з урахуванням фактичних обставин, тому позовні вимоги, на погляд суду, не підлягають задоволенню.

Беручи до уваги положення статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України та враховуючи відмову позивачу у задоволенні позовних вимог, відшкодування судового збору останньому не здійснюється.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 6-9, 14, 139, 243-246, 250, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_2 (р.н.о.к.п.п НОМЕР_1, АДРЕСА_1) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (38631015 Адреса: 61013, м. Харків, вул. Шевченка 8) про поновлення на посаді - залишити без задоволення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи, як передбачено п.15 Перехідних положень КАС України; після початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи - безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 18 січня 2019 року.

Суддя Шляхова О.М.