Справа № 640/21258/18
Суддя: Клименчук Н.М.
Дата ухвалення: 2018-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста КИЄВА
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 грудня 2018 року м. Київ № 640/21258/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Клименчук Н.М., ознайомившись з позовною заявою

Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві

до

Товариства з обмеженою відповідальністю "Цукровий завод "Лука"

про

стягнення заборгованості в сумі 92,90 грн,

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Цукровий завод "Лука" про стягнення заборгованості в сумі 92,90 грн.

Пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись із позовною заявою, суд встановив її невідповідність вимогам статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на наступне.

Відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з позовних матеріалів, позивачем не надано доказів сплати судового збору чи звільнення від сплати такого.

Натомість, у заяві щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків Головним управлінням ДФС у м. Києві заявлено про відстрочення сплату судового збору. В обґрунтування заявленого клопотання заявником зазначено про скрутне матеріальне становище та неналежне фінансування державних органів. Також, вказано на необхідність врахування судом майнового стану, позаяк останній не може бути перепоною доступу до суду.

Розглянувши заяву про відстрочення сплати судового збору, суд зазначає наступне. Частиною першою статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Разом з тим, заявником взагалі не зазначено будь-яких обставин, які б свідчили про майновий стан заявника та не надано жодних доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору.

При цьому, суд враховує, що органи доходів і зборів України не є суб'єктами, на яких розповсюджується дія статті 8 Закону України "Про судовий збір", яка передбачає підстави для зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

Враховуючи, що Головне управління ДФС у м. Києві є юридичною особою, яка утримується за рахунок державного бюджету та має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що обставини, пов’язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб’єктами владних повноважень тощо не є підставою для звільнення (відстрочення, розстрочення) від такої сплати. Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 26.01.2018 у справі № К/9901/854/17 та у постанові Верховного Суду від 13.11.2018 у справі №К/9901/60991/18.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору.

Суд зазначає, що ставки сплати судового збору визначені статтею 4 Закону України “Про судовий збір”, де вказано, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою ставка становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України “Про Державний бюджет України на 2018 рік” передбачено, що з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1762 гривень.

Судом встановлено, що відповідно до позовних вимог Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві ціна позову становить 92,90 грн., отже, судовий збір, відповідно до приписів Закону України «Про судовий збір» підлягає сплаті в розмірі 251559,06грн.

Відповідно до частини першої та другої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З урахуванням викладеного суд, прийшов до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом надання до суду оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 251559,06грн., або доказів звільнення позивача від сплати такого.

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1.Відмовити Головному управлінню Державної фіскальної служби у м. Києві у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2.Залишити позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві без руху .

3. Встановити позивачу п'ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

4. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства.

Відповідно до змісту ч. 2 ст. 256 та п. 5 ч. 1 ст. 294 КАС України, ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена лише у випадку порушення правил підсудності

Суддя Н.М. Клименчук