Справа № 591/3434/18
Суддя: Кривцова Г. В.
Дата ухвалення: 2019-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 591/3434/18
Провадження № 2-а/591/25/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 січня 2019 року Зарічний районний суд в м. Суми в складі головуючого судді Кривцової Г.В., розглянувши в спрощеному позовному провадженні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до начальника Управління Державного архітектурно-будівельного контролю у Сумській області ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

15 червня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом. Свої вимоги мотивує тим, що за результатами проведення планової перевірки обєкту «Нове будівництво першого багатоповерхового багатоквартирного житлового будинку по вул. Інтернаціоналістів, 35 в м. Суми», відносно ОСОБА_1 було складено протокол за ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, а в подальшому постанову від 31.05.2018 року про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства в сфері містобудування.

Не погоджуючись з даною постановою, ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить скасувати постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 КпАП України, зазначаючи, що та він не вчиняв вказаного правопорушення. Вказує, що неспівпадіння проекту документації та технічних умов за датами не свідчать про те, що проектна документація розроблена без урахування технічних умов. Вказує, що процес отримання технічних умов вимагає великих затрат часу і дата отримання письмово оформлених та затверджених техумов не означає, що це їх дата фактичного погодження із спецпідприємством монополістом. Також позивач вважає, що він не є субєктом даного правопорушення, так як він розробляє проектну документацію, але не контролює і не передає готову проектну документацію.

Також позивач зазначає про просунення процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення, вказуючи, що не був ознайомлений з протоколом, не був обізнаний про розгляд справи, йому не було розяснено його права, і він був позбавлений можливості надати пояснення та заперечення (а.с.4-6).

Відповідач надав письмовий відзив (а.с.36-43), суть якого зводиться до того, що відповідач діяв у відповідності з вимогами закону «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 № 553.

Представник відповідача вказує, що у період з 05 травня по 15 травня 2018 року проведена планова перевірка ДАБК на обєкті будівництва «Нове будівництво першого багатоповерхового багатоквартирного житлового будинку по вул. Інтернаціоналістів, 35 в м. Суми», замовником якого є позивач.

За результатами перевірки відповідачем складено акт, яким виявлено, що проектна документація на обєкт розроблена без урахування технічних умов, які є вихідними даними для розроблення проекту, що є порушенням п. 4.2, п. 9 Порядку розроблення проектної документації; п. 4.1, 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ч. 5 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності». В звязку з виявленими порушення відповідачем винесено оскаржувану постанову.

Відповідач не згоден з твердженням позивача, що він не субєкт правопорушення за ч. 1 ст. 96-1 КУпАП. Так, відповідач вказує, що позивач є головним архітектором проекту, має кваліфікаційний сертифікат, є відповідальною особою проектувальника та здійснює авторський нагляд.

Відповідач також вважає, що позивач був ознайомлений з документами за результатом перевірки, про що свідчить його особистий підпис на приписі про усунення порушення вимог законодавства. Крім того, позивачу рекомендованим листом було направлено протокол про адміністративне правопорушення та вручено за довіреністю.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що на підставі наказу начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради ОСОБА_2 від 30.11.2017 № 165-ОД "Про затвердження плану перевірок обєктів будівництва на 2018 рік" (а.с. 61), повідомлення про проведення планового заходу від 19.04.2018 року (а.с.66), направлення для проведення позапланового заходу від 02.05.2018 № 25 (а.с. 67) у період з 02.05.2018 по 15.05.2018 відповідач провів плановий захід державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкті "Нове будівництво першого багатоповерхового багатоквартирного житлового будинку по вул. Інтернаціоналістів, 35 в м. Суми" щодо дотримання суб'єктом містобудування ТОВ "БВК компанія "Федорченко" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами перевірки складено Акт перевірки № 25, яким встановлено, що проектна документація на обєкт будівництва "Нове будівництво першого багатоповерхового багатоквартирного житлового будинку по вул. Інтернаціоналістів, 35 в м. Суми" розроблена у 2015 році та затверджена наказом замовника будівництва від 26.10.2015 № 327-к. Вихідні дані: технічні умови на приєднання першого багатоповерхового житлового будинку по вул. Інтернаціоналістів, 35 до централізованих систем водопостачання та водовідведення міста Суми № 19/4360 видані 06.04.2016; технічні умови на приєднання до газорозподільної системи № 1716313 видані 07.04.2016, з чого можна зробити висновок, що проектна документація на обєкт розроблена без урахування технічних умов, які є вихідними даними для розроблення проекту, що є порушенням п. 4.2, п. 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45, та п. 4.1, п. 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", ч. 5 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (а.с.73-78).

У звязку з виявленими порушеннями відповідач виніс припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.05.2018 № 25-1 відносно головного архітектора проекту ОСОБА_1 (а.с.68-69) та склав протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.05.2018 № 25-2 за ч. 1 ст. 96-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 (а.с. 70-72).

Позивачу встановлено 1 місяць для виконання припису та усунення порушень. Розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 22.05.2018 року на 14:00 год. (а.с.56).

За результатами розгляду справи відповідач виніс постанову № 26 від 31.05.2018 року, відповідно до якої позивача ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності за правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 96 КУпАП, а саме: розроблення проектної документації на обєкт без урахування технічних умов, які є вихідними даними для розробки проекту, та накладено штраф у розмірі 42500 грн. (а.с. 7-10).

У відповідності до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрали законної сили, не доказуються при розгляді справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої ці обставини встановлені, якщо інше не встановлено законом.

Так, рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 26.09.2018 року, яке набрало законної сили, було визнано незаконним та скасовано припис № 25, виданий Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради 15 травня 2018 року Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельна виробничо-комерційна компанія "Федорченко" про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; а також визнано незаконною та скасовано постанову № 6-232/29.01-12 про застосування штрафу до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна виробничо-комерційна компанія "Федорченко" в сумі 158580 (сто п'ятдесят вісім тисяч п'ятсот вісімдесят) грн за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесену 31 травня 2018 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради.

При цьому судом під час розгляду справи були встановлені наступні обставини.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553) .

За приписами п.п. 5, 6 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (п. 16 Порядку № 553).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (п. 17 Порядку № 553).

Враховуючи, що у приписі від 15.05.2018 зазначено термін виконання - один місяць, а постанова про накладення штрафу винесена 31.05.2018 року, то відповідач не дотримався строку, встановленого позивачу для усунення правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 № 687-XIV (далі - Закон України № 687-XIV) під будівництвом розуміється нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об'єкта архітектури, яке здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Пунктом 5 ч. 1 ст. 9 Закону України № 687-XIV визначено, що проект - документація для будівництва об'єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об'єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

Статтею 26 Закону України № 687-XIV передбачено, що архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об'єктів архітектури, зобов'язані: додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування; не порушувати під час проектування, організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси власників і користувачів будинків і споруд, прилеглих до ділянки забудови; не розголошувати без згоди замовника відомості, які становлять комерційну таємницю проекту.

Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор (в даній справі це позивач ОСОБА_1В.) та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 26 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон України № 3038-VI) суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Частинами 4, 5 ст. 26 Закону України № 3038-VI визначено, що право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 Закону України № 3038-VI основними складовими вихідних даних є:

1) містобудівні умови та обмеження;

2) технічні умови;

3) завдання на проектування.

Відповідно до ст. 30 Закону № 3038-VI технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об'єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації.

Фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою.

Технічні умови надаються протягом 10 робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви.

Технічні умови повинні відповідати законодавству, містити достовірну інформацію та обґрунтовані вимоги до об'єктів будівництва, а також відповідати намірам заявника щодо забудови земельної ділянки.

У технічних умовах враховується, що місце приєднання інженерних мереж замовника до магістральних чи інших інженерних мереж розташовується на межі земельної ділянки замовника або за його згодою на території такої земельної ділянки.

Якщо технічними умовами передбачається необхідність будівництва замовником інженерних мереж або об'єктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених для передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) поза межами його земельної ділянки, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту зменшується на суму їх кошторисної вартості, а такі інженерні мережі та/або об'єкти передаються у комунальну власність.

У разі якщо кошторисна вартість будівництва інженерних мереж та/або об'єктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених для передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) перевищує розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту, орган місцевого самоврядування приймає рішення про відшкодування замовнику різниці між здійсненими витратами та розміром пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Склад, зміст, порядок надання технічних умов та порядок визначення вартості послуг з їх надання визначаються відповідними центральними органами виконавчої влади або державними колегіальними органами.

Технічні умови є чинними до завершення будівництва об'єкта незалежно від зміни замовника. Зміни до технічних умов можуть вноситися тільки за згодою замовника.

За рішенням замовника може бути передбачено застосування автономних систем інженерного забезпечення в установленому законодавством порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 31 Закону України № 3038-VI проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Пунктом 4.2 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45 (далі - Порядок № 45), визначено, що завдання на проектування визначає обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень об'єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень (вимоги щодо створення доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в завданні окремим пунктом).

Згідно з п. 9 Порядку № 45 проектна документація на будівництво об'єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, нормативно-правових актів з охорони праці, зокрема Мінімальних вимог з охорони праці на тимчасових або мобільних будівельних майданчиках, затверджених наказом Міністерства соціальної політики України від 23 червня 2017 року N 1050, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 08 вересня 2017 року за № 1111/30979, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (вимоги щодо створення доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в проектній документації окремим розділом).

Пунктом 10 Порядку № 45 встановлено, що склад та зміст проектної документації об'єктів будівництва на всіх стадіях проектування визначаються згідно з будівельними нормами і мають бути достатніми для оцінки проектних рішень та їх реалізації.

ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних обєктів інженерно-транспортної інфраструктури.

Пунктом 4.1 ДБН А.2.2-3-2014 встановлено, що проектна документація для будівництва має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил.

Не допускається розроблення проектної документації без інженерних вишукувань, що повинні бути виконані відповідно до ДБН А.2.1-1 на нових земельних ділянках, а при реконструкції та капітальному ремонті об'єктів без уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань та інструментального обстеження обєктів.

Відповідно до п. 4.3 основними складовими вихідних даних є:

- містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки;

- технічні умови;

- завдання на проектування (додаток Б);

Інші вихідні дані, які надаються замовником, наведені в додатку А.

Під час розгляду справи Сумським окружним адміністративним судом було встановлено, що замовник ТОВ «Будівельно виробничо-комерційна компанія «Федорченко» неодноразово звертався до ПАТ "Сумигаз" та до КП "Міськводоканал" з проханням видати технічні умови це підтверджується копіями листів: від 07.10.2018 №№ 05/1502, 05/1503, від 15.10.2015 № 05/1521, від 03.11.2015 № 05/1583, від 05.02.2016 № 05/13, від 01.10.2015 № 05/1287, від 07.10.2015 № 05/1501, від 11.02.2016 № 05/169).

Фактичне погодження технічних умов, які були враховані при розробленні проекту будівництва обєкта "Нове будівництво першого багатоповерхового багатоквартирного житлового будинку по вул. Інтернаціоналістів, 35 в м. Суми", затвердженого наказом від 26.10.2015 № 327-к, зі спеціалізованими підприємствами відбулося: 07.10.2015 - з приєднанням обєкта до мереж водопостачання та водовідведення, 12.10.2015 - з приєднання обєкта до газорозподільних систем, що підтверджується опитувальними листами .

Суд дійшов висновку, що дата, зазначена на технічних умовах приєднання до газорозподільної системи та на технічних умовах на приєднання до централізованих систем водопостачання та водовідведення м. Суми (а.с. 46-47, 48-49), свідчить лише про формальну, а не змістовну оцінку отримання технічних умов, оскільки фактичне погодження технічних умов відбулося на багато раніше. Крім того, технічні умови не змінювалися та відповідають тим, на підставі яких затверджена проектна документація. Затримка отримання технічних умов відбулася не з вини позивача, що підтверджується листами, направленими до ПАТ "Сумигаз" та КП "Міськводоканал" СМР, з проханням видати технічні умови. Відповідач під час проведення перевірки повинен був дати оцінку цій інформації та тій, що міститься у Завданні на проектування щодо обсягу робіт.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України від 14.10.1994 № 208/94-ВР "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, передача замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на обєкти, розробленої з порушенням вимог містобудівної документації, вихідних даних для проектування обєктів, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження класу наслідків (відповідальності) об'єкта тягнуть за собою накладення штрафу на головного архітектора проекту,…які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат, від двох до трьох тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Відповідач, притягаючи головного архітектора проекту ОСОБА_1 до відповідальності, не взяв до уваги те, що комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення обєкта фактично був погоджений зі спеціалізованими підприємствами (ПАТ "Сумигаз", КП "Міськводоканал") на момент затвердження проектної документації.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Протокол про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно головного архітектора проекту ОСОБА_1 був складений в ході однієї і тієї ж самої перевірки та на підставі ідентичних приписів № 25 та № 25-1, один з яких відповідно до рішення Сумського окружного адміністративного суду від 26.09.2018 року визнаний незаконним та скасований.

Суд не вбачає підстав для притягнення позивача ОСОБА_1 до відповідальності у вигляді штрафу відповідно до ч. 1 ст. 96-1 КУпАП.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а постанова начальника Управління Державного архітектурно-будівельного контролю у Сумській області ОСОБА_2 № 26 від 31.05.2018 у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96-1 КУпАП - є протиправною та підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 268-272, 286 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1) до начальника Управління Державного архітектурно-будівельного контролю у Сумській області ОСОБА_2 (, адреса місцезнаходження: м. Суми, вул. Вознесенська, 8А) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову начальника Управління Державного архітектурно-будівельного контролю у Сумській області ОСОБА_2 № 26 від 31.05.2018 року у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96-1 КУпАП.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду (Харківського адміністративного апеляційного суду) протягом 10 днів з дня проголошення (складення) рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційну скаргу може бути подано через Зарічний районний суд м. Суми.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а в разі їх апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Судове рішення складено 22 січня 2019 року.

Суддя Зарічного районного суду м. Суми Г.В. Кривцова