Справа № 806/3117/18
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2019-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 806/3117/18

Головуючий у 1-й інстанції: Черняхович І.Е.

Суддя-доповідач: Граб Л.С.

18 січня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Білої Л.М. Гонтарука В. М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2018 року (повний текст виготовлено 26.09.2018) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Відділу архітектури, містобудування та земельних відносин Коростенської міської ради Житомирської області, за участю третьої особи-ОСОБА_3 про визнання дій протиправними та зобов'язання видати будівельний паспорт,

В С Т А Н О В И В :

В червні 2018 ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Відділу архітектури, містобудування та земельних відносин Коростенської міської ради Житомирської області, за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-ОСОБА_3., в якому просив визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки по заяві від 08.06.2018 та зобов'язати останнього видати будівельний паспорт у відповідності до поданої заяви з документами.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 19.09.2018 провадження у справі закрито; роз'яснено позивачу, що розгляд такої справи віднесений до юрисдикції загального суду у порядку цивільного судочинства.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, позивач звернувся з апеляційної скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить її скасувати, а справу направити до суду першої інстації для продовження розгляду.

В обгрунтуванні апеляційної скарги зазначено, що предметом даного позову є виключно протиправне рішення суб'єкта владних повноважень-Відділу архітектури, містобудування та земельних відносин Коростенської міської ради Житомирської області, прийняте всупереч Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103.

17 грудня 2018 року від третьої особи надійшов відзив на апеляційну скаргу мотивований тим, що позивач розпочав будівельні роботи без будь-яких дозвільних документів, в зв'язку з чим посадовими особами відповідача двічі виносились приписи: про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та зупинення будвельних робіт, а також постанову про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП.

Крім того, ухвалою № 279/5092/18 від 06.11.2018 слідчого судді Коростенського районного суду задоволено скаргу ОСОБА_3 та зобов'язано орган досудового розслідування внести до ЄРДР про самовільне зайняття належної їй земельної ділянки та самовільне будівництво.

Також на даний час, на розгляді у Коростенському міськрайонному суді знаходиться адміністративна справа № 279/5280/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння.

Від відповідача відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

Учасники судового процесу, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явилися і не повідомили суд про причину неявки.

10.01.2019 від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи без його участі.

14.01.2019 від позивача надійшла заява про розгляд справи в режимі відеоконференції.

З огляду на те, що відповідно до ч.2 ст.195 КАС України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, колегія суддів залишає заяву без розгляду.

У відповідності до вимог ч.1 ст.205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За правилами п.п.1,2 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що у справі, яка розглядається, оскаржуються дії суб'єкта владних повноважень стосовно відмови у видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки, щодо якої існує спір про право цивільне, у межах якого можуть бути розв'язані й питання, пов'язані з видачею будівельного паспорту забудови земельної ділянки, а тому цей спір не пов'язаний із захистом прав, свобод чи інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, що виключає його розгляд у порядку адміністративного судочинства.

Колегія суддів не погоджується таким висновком суду першої інстанції та надаючи оцінку спірним правовідносинам, виходить із наступного.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Пункт 1 частини першої статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

За правилами частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження; спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби; спорах між суб'єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень; спорах, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів; за зверненням суб'єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб'єкту законом; спорах щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму; спорах фізичних чи юридичних осіб із розпорядником публічної інформації щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності у частині доступу до публічної інформації; спорах щодо вилучення або примусового відчуження майна для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності; спорах щодо оскарження рішень атестаційних, конкурсних, медико-соціальних експертних комісій та інших подібних органів, рішення яких є обов'язковими для органів державної влади, органів місцевого самоврядування, інших осіб; спорах щодо формування складу державних органів, органів місцевого самоврядування, обрання, призначення, звільнення їх посадових осіб; спорах фізичних чи юридичних осіб щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності замовника у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони", за винятком спорів, пов'язаних із укладенням договору з переможцем переговорної процедури закупівлі, а також зміною, розірванням і виконанням договорів про закупівлю; спорах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів охорони державного кордону у справах про правопорушення, передбачені Законом України "Про відповідальність перевізників під час здійснення міжнародних пасажирських перевезень"; спорах щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Адміністративні суди не розглядають позовні вимоги, які є похідними від вимог у приватно-правовому спорі і заявлені разом з ними, якщо цей спір підлягає розгляду в порядку іншого, ніж адміністративне, судочинства і знаходиться на розгляді відповідного суду (ч.3 ст.19 КАС України).

Ужитий у цій процесуальній нормі термін «суб'єкт владних повноважень» позначає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Таким чином, визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є наявність публічно-правового спору, тобто спору, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції і який виник у зв'язку з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, спір у цій справі ґрунтується на твердженні позивача про протиправність дій Відділу архітектури, містобудування та земельних відносин Коростенської міської ради Житомирської області як суб'єкта, наділеного законом владними функціями приймати рішення про видачу дозвільних документів на забудову земельних ділянок, у зв'язку з невиконанням ним обов'язку щодо видачі будівельного паспорта, відповідно до п.2.4 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103.

При цьому, позивач не порушував перед судом питань, пов'язаних з його правом власності чи оспорюванням права власності третьої особи на цю ж земельну ділянку.

Отже, зважаючи на те, що предметом спору у даній справі є виключно дотримання відповідачем (як суб'єктом владних повноважень) під час виконання покладених на нього законом публічно-владних управлінських функцій, встановленого законом порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про належність даного спору до цивільно-правового.

За правилами частини першої статті 320 КАС України підставою для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне зясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального права є такими, що призвели до неправильного вирішення питання та є підставою для скасування ухвали суду та направлення справи для продовження розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 2,4, 19, 195, 205, 243, 250, 308, 311, 315, 320, 321, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Відділу архітектури, містобудування та земельних відносин Коростенської міської ради Житомирської області, за участю третьої особи-ОСОБА_3 про визнання дій протиправними та зобов'язання видати будівельний паспорт скасувати.

Справу направити до Житомирського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Головуючий Граб Л.С.

Судді Біла Л.М. Гонтарук В. М.