Справа № 2340/3508/18
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2019-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 2340/3508/18 Суддя (судді) першої інстанції: В.А. Гайдаш
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Шурка О. І.,

за участю секретаря Видмеденко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_4, про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії, за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 14.11.2018, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до суду з позовом, предметом розгляду якого є затвердження проекту землеустрою та надання у власність земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_1 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0,08 га по АДРЕСА_1.

Від представника ОСОБА_4 надійшло клопотання щодо залучення вказаної особи до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, оскільки рішення у даній справі може вплинути на його права та інтереси.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 11.10.2018 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_4, враховуючи, що судове рішення в даній справі може вплинути на права або обов'язки останнього.

В подальшому, від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_4 надійшла позовна заява у порядку ч. 1 ст. 49 КАС України.

Одночасно, подано клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подачу позову в порядку ч. 1 ст. 49 КАС України через свій майновий стан та наявності двох утриманців (малолітньої дитини та дружини).

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 14.11.2018 позовну заяву повернуто заявнику, відмовлено у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В судове засідання з'явилися представники апелянта, підтримали апеляційну скаргу та просили скасувати ухвалу суду першої інстанції. Представники позивача та відповідача, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явилися.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін.

Заслухавши суддю-доповідача, представників апелянта, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції дійшов висновку про наявність правових підстав для повернення позовної заяви, так як вона подана неналежною особою.

Як встановлено під час апеляційного розгляду справи, 11.10.2018 ухвалою суду ОСОБА_4 залучений до розгляду справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача відповідно до поданого останнім клопотання.

Не зважаючи на наявний процесуальний статус у цій справі, від ОСОБА_4 надійшла позовна заява у порядку ч. 1 ст. 49 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 КАС України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред'явивши позов до однієї або декількох сторін. Задоволення позову таких осіб має повністю або частково виключати задоволення вимог позивача до відповідача. У разі вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, розгляд адміністративної справи за клопотанням учасника справи починається спочатку.

Згідно поданої заяви, третя особа просила:

- зобов'язати відповідача розглянути питання про внесення змін до пп. 1.1 п. 1 рішення Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області від 03.03.2017 №24-29 та п. 1 рішення Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області від 27.07.2017 №28-29 в частині зменшення площі земельної ділянки пропорційно 13/50 частці гр. ОСОБА_4, згідно свідоцтва про право на спадщину;

- зобов'язати Корсунь-Шевченківську міську раду Черкаської області утриматись від розгляду заяви гр. ОСОБА_3 щодо розгляду та затвердження проекту землеустрою та надання їй у власність земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_1 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0,08 га по АДРЕСА_1 до вирішення цивільно-правового спору судом загальної юрисдикції та без узгодження з позивачем як суміжним землекористувачем меж земельної ділянки з урахуванням права позивача на садівництво;

- допустити позивача до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору у справі №2340/3508/18 за позовом ОСОБА_3 до Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо розгляду заяви позивача про затвердження проекту землеустрою та надання у власність земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_1 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0,08 га по АДРЕСА_1 та зобов'язання відповідача розглянути заяву.

Аналізуючи вказані вимоги, колегія суддів приходить висновку, як правильно встановлено судом першої інстанції, що вимоги ОСОБА_4 у разі їх задоволення, не мають наслідком повного або часткового виключення задоволення вимог ОСОБА_3 до Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області.

Крім того, перевіривши доводи клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позову до суду, колегія суддів виходить з наступного.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З наведеного випливає, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є дискреційним правом, а не обов'язком суду, можливість реалізації якого пов'язується з майновим станом особи.

Положеннями ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У відповідності до ч. 1 ст. 8 вказаного Закону враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Судом не встановлено підстав та умов, за яких відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» сторона може бути звільнена від сплати судового збору та сплату судового збору може бути відстрочено.

Важкий майновий стан сторони входить до предмета доказування і, відповідно, має бути підтверджений належними і допустимими, у розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України, доказами.

Тож, для застосування судом положень ч. 1 ст. 133 КАС України повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 р. у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

На підтвердження скрутного матеріального стану, ОСОБА_4 надана довідка, депутата Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області, викладена у довільній формі, в якій вказано про те, що він на даний час не працевлаштований, його дружина також не працює у зв'язку з перебуванням у відпустці по догляду за дитиною.

Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору чи звільнення від його сплати може бути, наприклад, довідка податкового органу про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, тощо.

Надана апелянтом довідка не є належним документом, який підтверджує факт не працевлаштування ОСОБА_4 та відсутності достатніх коштів для оплати судових витрат (скрутного матеріального стану).

Таким чином, доводи апелянта щодо необхідності звільнення від сплати судового збору та неспроможності сплатити судовий збір не підтверджуються жодними належними і допустимими, у розумінні ст. 73, 74 КАС України, доказами, а отже, не є достатньою і необхідною правовою підставою для звільнення від його сплати, у відповідності до ч. 1 ст. 133 КАС України.

Колегія суддів приходить висновку, що доводи апеляційної скарги ОСОБА_4 не спростовують висновки, покладені в основу рішення суду першої інстанції, прийнятого з дотриманням норм процесуального права, а тому апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Таким чином, враховуючи вищенаведене у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, а також наявні у справі матеріали, суд не вбачає підстав для скасування ухвали суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 14.11.2018 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_4, про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 14.11.2018 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. І. Шурко

Повний текст постанови виготовлено 22.01.2019