Справа № 225/7413/18
Суддя: Челюбєєв Є. В.
Дата ухвалення: 2019-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер № 225/7413/18
Провадження № 2-а/225/8/2019
Головуючий у справі: Челюбєєв Є.В.
Дзержинський міський суд Донецької області
РІШЕННЯ

Іменем України

14 січня 2019 року м. Торецьк

Дзержинський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Челюбєєва Є.В.,

за участі:

секретаря Бондарчук Т.І.,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача Тимошенко Н.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Дзержинського міського суду Донецької області адміністративну справу за позовом ОСОБА_4 до начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю, містобудування, архітектури та земельних відносин військово-цивільної адміністрації м. Торецьк Донецької області Тимошенко Ніни Іванівни про скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду із адміністративним позовом до начальника відділу з питань державного архітектурно - будівельного контролю, містобудування, архітектури та земельних відносин військово - цивільної адміністрації м.Торецьк Донецької області Тимошенко Ніни Іванівни про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі. В обґрунтування позову зазначила , що постановою начальника відділу з питань державного архітектурно - будівельного контролю, містобудування, архітектури та земельних відносин військово - цивільної адміністрації м.Торецьк Донецької області Тимошенко Ніни Іванівни від 27листопада 2018 року про накладення адміністративного стягнення її було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в сумі 10200 грн. за порушення ч. 9 ст. 96КУпАП. З вищезазначеною постановою вона не згода. Враховуючи те, що посадовою особою Тимошенко Н.І. було порушено порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення, вважає, що постанова від 27листопада 2018 року про накладення адміністративного стягнення в сумі 10200 грн. підлягає скасуванню.

Ухвалою Дзержинського міського суду Донецької області від 14 січня 2019 року прийнято відмову позивача від позовних вимог про стягнення з Військо - цивільної адміністрації м.Торецьк витрат на правову допомогу.

Позивач в судове засідання не з'явилася, її інтереси представляв ОСОБА_2, який в судовому засіданні уточнені позовні вимоги підтримав повністю, наполягав на їх задоволенні. Суду зазначив, що відповідачем було порушено процедуру розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_4, що є підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу.

Відповідач у судовому засіданні заявлені позовні вимоги не визнала, оскільки вважає їх необґрунтованими і недоведеними в суді. В обґрунтування своїх заперечень суду повідомила, що вона обіймає посаду начальника відділу з питань державного архітектурно - будівельноо контролю, містобудування, архітектури та земельних відносин військово - цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області (надалі - відділ з питань ДАБК, МА та ЗВ). Суду пояснила, що відділ з питань ДАБК, МА та ЗВ є структурним підрозділом військово - цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області (надалі - ВЦА м.Торецьк). Відділ є уповноваженим органом містобудування та архітектури. Органом державного архітектурно-будівельного контролю, утвореним ВЦА м.Торецьк, та не має статусу юридичної особи. В той же час, ВЦА м.Торецьк не є наглядовим органом при здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю. При здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю відділ керується містобудівним законодавством. У сфері державного архітектурно-будівельного контролю відділ відповідно до законодавства розглядає, зокрема справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно - будівельного контролю; справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності із прийняттям відповідних рішень. Крім того, суду повідомила, що відповідно до направлення № 13 від 05.11.2018 у суб'єкта містобудування ОСОБА_4 було проведено плановий (позаплановий) захід щодо дотримання останньою вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. При цьому, передбачений період проведення державного архітектурно-будівельного контролю становив з 05.11.2018 до 16.11.2018. Позивачу ОСОБА_4 посадовою особою відділу було пред'явлено службове посвідчення та направлення для проведення планового (позапланового) заходу. За результатами проведення такого заходу головним спеціалістом відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ ОСОБА_5 було складено акт перевірки № 11 від 16.11.2018, в якому зазначено виявлене порушення. Від підписання акту перевірки та отримання припису позивач ОСОБА_4 відмовилась, про що зазначено в акті перевірки. У зв'язку з цим, акт перевірки та припис на усунення виявленого порушення в установленому законом порядку було направлено ОСОБА_4 рекомендованим листом з повідомленням та описом вкладення Укрпоштою 16.11.2018. Отже, вважає, що під час проведення перевірки головним спеціалістом відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ був дотриманий порядок виконання здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо проведення перевірки суб'єкта містобудування ОСОБА_4 Також, головним спеціалістом відділу у присутності ОСОБА_4 19.11.2018 було складено протокол про адміністративне правопорушення № 3 за ч. 9 ст. 96 КУпАП, при цьому ОСОБА_4 були роз'яснені її права та обов'язки, передбачені Конституцією України та ст.268 КУпАП. В протоколі про адміністративне правопорушення було чітко визначено місце знаходження відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ, телефон, електронна адреса відділу. При складенні протоколу була присутня головний спеціаліст відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ ОСОБА_6, яка своїм підписом у протоколі засвідчила цю подію. Зазначила, що протокол про адміністративне правопорушення складений з дотриманням порядку, визначеному КУпАП. Також звернула увагу суду на те, що виявлене правопорушення є триваючим, яке виявлене під час перевірки, яка проводилась в період часу з 05.11.2018 по 16.11.2018. Разом з цим, повідомила, що від ОСОБА_4 до відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ не надходило клопотання про перенесення розгляду справи. Суду зауважила, що таке клопотання було подано ОСОБА_4 до іншої посадової особи, а саме керівнику ВЦА м.Торецьк, тобто до посадової особи, яка відповідно до діючого законодавствам України про адміністративні правопорушення не має права розглядати справи про адміністративні правопорушення замість органів державного архітектурно-будівельного контролю. Отже, на час розгляду справи про адміністративне правопорушення та прийняття рішення, у неї, як посадової особи, уповноваженої розглядати такі справи, було відсутнє клопотання ОСОБА_4 про перенесення розгляду справи. Хоча, позивач ОСОБА_4, будучи повідомленою про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, могла своєчасно сповістити посадову особу відділу з питань ДАБК МА та ЗВ про своє право скористатися правовою допомогою, за телефоном або електронною адресою відділу, що вказані в протоколі чи безпосередньо передати за адресою відділу. Більш того, позивач ОСОБА_4 не відповідала на телефонні дзвінки, здійсненні їй в день розгляду справи про адміністративне правопорушення, тобто 27.11.2018. Не маючи підстав для відкладення розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_4, вона 27 листопада 2018 року, будучи посадовою особою відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ, розглянула справу без участі ОСОБА_4 та прийняла відносно останньої постанову про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу. Отже, справа про адміністративне правопорушення була розглянута в порядку, визначеному КУпАП, з дотриманням усіх вимог. Постанова про накладення адміністративного стягнення винесена правомірно. У зв'язку з цим, просить суд повністю відмовити в задоволенні заявлених позовних вимог.

Свідок ОСОБА_6 суду пояснила, що вона обіймає посаду головного спеціаліста відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю, містобудування, архітектури та земельних відносин військово - цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області. Суду підтвердила, що вона була присутньою при складенні протоколу про адміністративне правопорушення № 3 від 19 листопада 2018 року стосовно ОСОБА_4, якій були роз'ясненні її права та обов'язки, передбачені Конституцією України та ст. 268 КУпАП. Вона також підписувала протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_4 Суду зазначила, що протокол стосовно ОСОБА_4 був складений за порушення останньою вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Свідок ОСОБА_5 суду пояснила, що вона обіймає посаду головного спеціаліста відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю, містобудування, архітектури та земельних відносин військово - цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області. Суду підтвердила, що в період часу з 05.11.2018 по 16.11.2018 вона відповідно до направлення здійснювала державний архітектурно-будівельний контроль щодо дотримання суб'єктом містобудування ОСОБА_4 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. За результатами такого контролю, вона склала акт перевірки № 11 від 16.11.2018 та винесла припис щодо усунення виявленого порушення. Позивач ОСОБА_4 відмовилась від підписання акту перевірки, про що є відповідна позначка в акті. Відповідно до цього акт перевірки № 3 від 16.11.2018 та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил було направлено ОСОБА_4 рекомендованим листом з повідомленням та описом вкладення Укрпоштою 16.11.2018. В цей же день, у присутності ОСОБА_4 та головного спеціалісту відділу ОСОБА_6 вона склала протокол про адміністративне правопорушення за ч. 9 ст. 96 КУпАП та в установленому законом порядку роз'яснила особі, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 про її права та обов'язки, передбачені Конституцією України та ст. 268 КУпАП. Одночасно, ОСОБА_4 було повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 00 хв. 27.11.2018 у приміщенні відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю, містобудування, архітектури та земельних відносин військово - цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області за адресою: 85200, Донецька область, м. Торецьк, вул.Маяковського, 33. Протокол був підписаний нею, ОСОБА_4 та головним спеціалістом відділу ОСОБА_6 Суду зазначила, що при здійсненні перевірки у суб'єкта містобудування ОСОБА_4 вона пред'явила службове посвідчення та направлення для проведення позапланового заходу № 13 від 05.11.2018 о двох екземплярах, про що ОСОБА_4 поставила свій підпис на кожному з них. Відтак, вважає, що при здійсненні позапланового заходу, складенні акту перевірки та припису про усунення порушень, а також складенні протоколу про адміністративне правопорушення був цілком дотриманий порядок, визначений законодавством України для цих заходів.

Вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно - правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Судом встановлено, що відповідно до направлення № 13 від 05 листопада 2018 (а.с. 36) головний спеціаліст відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ ОСОБА_5 в період часу з 05.11.2018 до 16.11.2018 проводила позапланову перевірку на будівництво складського приміщення по АДРЕСА_1 щодо дотримання суб'єктом містобудування ОСОБА_4 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу (розпорядження) відділу з питань ДАБК. МА та ЗВ ВЦА м.Торецьк Донецької області від 02.11.2018 № 56 та виявлення факту самочинного будівництва об'єкта.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт головним спеціалістом ОСОБА_5 було складено акт № 11 (а.с.41-64).

Позивач ОСОБА_4 відмовилась від підписання акту проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), про що є відповідна відмітка. При цьому, будь - яких зауважень зі сторони позивача ОСОБА_4 при ознайомленні з актом не надходило.

Судом з'ясовано той факт, що датою складення акту позапланової перевірки є остання дата перевірки відповідно до направлення, а саме 16.11.2018, з яким позивач ОСОБА_4 була ознайомлена під підпис.

У зв'язку з відмовою позивача ОСОБА_4 від підписання акту проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), цей акт перевірки та припис № 3 від 16.11.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с. 81-82) були направлені позивачу ОСОБА_4 рекомендованим листом з повідомленням та описом вкладення Укрпоштою 16.11.2018 о 16 год., номер відправлення 160 (а.с. 37).

Судом встановлено, що постановою начальника відділу з питань державного архітектурно - будівельного контролю, містобудування, архітектури та земельних відносин військово - цивільної адміністрації м.Торецьк Донецької області Тимошенко Ніною Іванівною № 3 від 27.11.2018 було притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 за порушення ч.9 ст. 96КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 10200 грн. (а.с. 5-8).

Вказана постанова винесена на підставі протоколу від 19.11.2018 № 3 про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_4 головним спеціалістом відділу з питань державного архітектурно - будівельного контролю, містобудування, архітектури та земельних відносин військово - цивільної адміністрації м.Торецьк Донецької області ОСОБА_5 за ознаками адміністративного правопорушення передбаченого ч.9 ст. 96 КУпАП (а.с. 83-84).

З протоколу від 19.11.2018 № 3 вбачається, що під час проведення перевірки, було встановлено порушення суб'єктом містобудування ОСОБА_4 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зокрема вимог п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів» із змінами та ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»: Експлуатація об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється, а саме споруда складського приміщення (Н-1 з площею забудови 231,8 кв.м.) по АДРЕСА_1 експлуатується, там викладений товар на полицях для реалізації. Документ щодо реєстрації декларації про готовність об'єктів до експлуатації за цим об'єктом у «Реєстрі дозвільних документів» відсутній. Також було виявлено блок металевих споруд (орієнтовною площею 76,0 кв.м, розташованих вздовж сторони паркану довжиною, згідно паспорта технічної інвентаризації, що виготовлений КП «БТІ м.Торецька» - 40,97 м) по АДРЕСА_1, але на момент перевірки вони не експлуатувались та були зачинені. Документ щодо реєстрації декларації про готовність об'єктів до експлуатації за цим об'єктом у «Реєстрі дозвільних документів» відсутній.

З огляду на це, суд зазначає наступне.

Відповідно до диспозиції ч. 9 ст. 96 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за експлуатацію об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною восьмою цієї статті.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь - якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку. Відсутність хоча б однієї з наведених вище ознак, є підставою для задоволення адміністративного позову.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI (надалі - Закон України від 17.02.2011 № 3038-VI) .

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4 ст. 41 Закону України від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; 4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи, зокрема, щодо зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Наведені правила кореспондуються із приписами п.п. 2, 5, 7, 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин).

Водночас, згідно із п.п. 16, 17, 18, 19, 20, 21 Порядку від 23.05.2011 року №553 (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом, зокрема, про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою органу у двох примірниках складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Таким чином, лише наявність в діях суб'єкта містобудування порушень у сфері містобудівної діяльності ініціює посадову особу органу скласти відповідний акт, протокол, припис та застосувати до суб'єкта заходи адміністративного стягнення.

Стаття 39 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI, який набрав чинності 12.03.2011, визначає порядок прийняття в експлуатацію, після набрання ним чинності, закінчених будівництвом об'єктів та містить заборону на експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, за час його дії.

Як вбачається з матеріалів справи, станом на 16.11.2018, а саме на момент здійснення позапланової перевірки, проведеної на будівництво складського приміщення по АДРЕСА_1, були виявлені порушення містобудівного законодавства у суб'єкта містобудування ОСОБА_4, які полягають в експлуатації закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, за час дії заборони такої експлуатації, встановленої Законом України від 17.02.2011 № 3038-VІ.

Відтак, зазначені обставини свідчать про те, що висновки головного спеціаліста відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ ОСОБА_5 про порушення суб'єктом містобудування ОСОБА_4 правил містобудівного законодавства підтверджені належними доказами.

У відповідності до вимог ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач на обґрунтування своїх заперечень суду повідомила, що повністю узгоджується з показаннями свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_5, що під час проведення позапланової перевірки у позивача ОСОБА_4 щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, складенні акту, протоколу про адміністративне правопорушення та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, посадові особи відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ діяли в межах і спосіб, визначений містобудівним законодавством та законодавством України про адміністративні правопорушення.

Виходячи з цього, у суду не виникають сумніви в достовірності наданих відповідачем доказів щодо допущення позивачем ОСОБА_4 порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Відтак, суд приходить до висновку про правомірність дій посадових осіб відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю, містобудування, архітектури та земельних відносин військово - цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області по виявленню порушення, складенню акту перевірки, протоколу про адміністративне правопорушення та винесенню припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Як вже зазначалось вище, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону (п. 2 ч.4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Відповідно до п. 2 ч. 12 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право притягати винних осіб до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону Згідно положень ст. 244-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Згідно п. 19 ч. 1 ст. 255 КУпАП, у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати особи, уповноважені на проведення перевірок під час здійснення ними архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Щодо доводів представника позивача з приводу того, що утворена військова - цивільна адміністрація міста Торецьк Донецької області не наділена повноваженнями органу місцевого самоврядування, у зв'язку з чим утворений відділ з питань ДАБК, МА та ЗВ не є уповноваженим органом містобудування та архітектури, тобто органом державного архітектурно-будівельного контролю, який наділений правом розглядати справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушення законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю; справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності із прийняттям відповідних рішень, суд зазначає наступне.

Згідно ст. 1 Закону України «Про військово - цивільні адміністрації» від 3 лютого 2015 року № 141-VIII для виконання повноважень місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування у випадках, встановлених цим Законом, в районі відсічі збройної агресії Російської Федерації, зокрема в районі проведення антитерористичної операції можуть утворюватися військово-цивільні адміністрації.

Військово-цивільні адміністрації населених пунктів - це тимчасові державні органи, що здійснюють на відповідній території повноваження сільських, селищних, міських рад, районних у містах рад, виконавчих органів сільських, селищних, міських, районних у містах рад та голів та інші повноваження, визначені цим Законом.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про військово - цивільні адміністрації» від 3 лютого 2015 року № 141-VIII військово-цивільні адміністрації у своїй діяльності керуються Конституцією України, Законом України "Про боротьбу з тероризмом", цим Законом та іншими виданими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Згідно статті 3 цього Закону повноваження військово-цивільних адміністрацій здійснюються ними в порядку, визначеному законами України для здійснення повноважень відповідних органів місцевого самоврядування, з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом.

Відповідно до пунктів 1.1,. 1.2,. 2.1., 4.6. "Положення про відділ з питань державного архітектурно-будівельного контролю, містобудування, архітектури та земельних відносин військово-цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області", затвердженого розпорядженням керівника військово-цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області від 03.10.2017 № 135 р, відділ з питань державного архітектурно-будівельного контролю, містобудування, архітектури та земельних відносин є структурним підрозділом військово-цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області.

Відділ з питань ДАБК, МА та ЗВ є органом державного архітектурно-будівельного контролю, що здійснює відповідні повноваження на території міста Торецька та є структурним підрозділом військово-цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області.

З аналізу зазначених норм вбачається, що у спірних правовідносинах відповідач є повноважним суб'єктом, який розглядає справи про адміністративні правопорушення і накладає адміністративні стягнення.

Перевіряючи оскаржувану постанову про накладення адміністративного стягнення на відповідність вказаним положенням КУпАП, суд дійшов наступного висновку.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, як це передбачено статтею 245 КУпАП, є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України (ст. 246 КУпАП).

При цьому доказами в справі про адміністративне правопорушення, згідно ст. 251 КУпАП є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).

Про вчинення адміністративного правопорушення, як це передбачено частиною першою статті 254 КУпАП, складається протокол уповноваженими на те посадовою особою, зміст якого повинен відповідати вимогам статті 256 КУпАП. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ч.ч. 2-4 ст. 256 КУпАП, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються її права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Як вбачається з матеріалів справи, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 була ознайомлена з протоколом про адміністративне правопорушення, їй були роз'ясненні її права та обов'язки, визначені Конституцією України та ст. 268 КУпАП України. Ознайомившись з протоколом, позивач ОСОБА_4 підписала протокол без внесення до нього будь - яких пояснень, заперечень та зауважень (а.с. 83-84).

При цьому, особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, тобто позивачу по справі ОСОБА_4 було повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 00 хв. 27 листопада 2018 року в приміщенні відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю містобудування, архітектури та земельних відносин військово - цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області за адресою: 85200, Донецька область. м.Торецьк, вул.Маяковського, 33.

Також судом з'ясовано, що для забезпечення розгляду справи про адміністративне правопорушення, посадовими особами відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ були прийняті заходи про виклик позивача ОСОБА_4 на розгляд справи в телефонному режимі, але остання виклики проігнорувала.

Згідно ч. 1 ст. 248 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Відповідно до ст. 249 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається відкрито.

Із приписів ст. 278 КУпАП вбачається, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_4, будучи заздалегідь повідомленою про дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення під розписку в протоколі, на засідання колегіального органу не з'явилася.

Оскільки, будучи належно повідомленою про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, ОСОБА_4 без поважних причин не з'явилася на засідання, справа була розглянута без її участі, на підставі наявних у справі матеріалів та доказів.

За наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення начальником відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ була прийнята оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу № 3 від 27.11.2018.

При цьому, суд не враховує доводи представника позивача з приводу порушення посадовими особами відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ прав особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_4, які полягають в ігноруванні поданого нею 26.11.2018 клопотання про відкладення розгляду справи про адміністративне правопорушення з метою вибору захисника та ознайомлення з матеріалами справи, оскільки це спростовується обставинами справи та іншими належними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Судом встановлено, що таке клопотання 26.11.2018 було подано позивачем ОСОБА_4 за адресою військово - цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області, тобто до органу, який не є наглядовим органом при здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю та відповідно до діючого законодавствам України про адміністративні правопорушення не має права розглядати справи про адміністративні правопорушення замість органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Отже, оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_4 через невірно обраний спосіб подання клопотання про відкладення розгляду справи про адміністративне правопорушення, не змогла в повній мірі реалізувати свої права та обов'язки, передбачені ст. 268 КУпАП, хоча могла безпосередньо звернутися з цим клопотанням до посадової особи відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ, що розглядала справу про адміністративне правопорушення.

Як встановлено судом, позивач ОСОБА_4 не скористалась цим правом, через що, будучи належно повідомленою про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, не прийняла участь в розгляді справи.

Отже, проаналізувавши всі обставини справи, суд вважає, що начальником відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ було дотримано порядок проведення розгляду справи про адміністративне правопорушення, а саме на умовах і підставах, визначених КУпАП України.

В той же час, суд зазначає наступне.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю зокрема, у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу (п. 7 ч. 1 ст. 247).

У відповідності до ч. 1 ст. 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Верховний Суд України у Постанові № 21-433а13 (ЄДРСР № 38285951)зазначив:

Конституційний принцип незворотності дії законів, які погіршують становище особи, дає суду підстави для висновку про неможливість застосування санкцій за дії (бездіяльність), які на момент, коли вони мали місце, за попереднього правового регулювання не були правопорушенням.

В контексті хронології правового регулювання спірних відносин поняття «експлуатація не прийнятого в експлуатацію об'єкта» не може тлумачитись як триваюче правопорушення. Змістом цього правопорушення є невиконання обов'язку із введення в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта містобудування до початку його експлуатації. Суспільна небезпека такого правопорушення насамперед полягає не в недотриманні встановленого правопорядку, а в небезпеці, яка може мати місце в результаті відсутності контролю за безпечністю побудованого об'єкта містобудування з початку його використання.

Частина восьма статті 39 Закону № 3038-VI зі змінами, внесеними згідно із Законом України від 20 листопада 2012 року № 5496-VI, встановлює, що експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Таким чином, логічним висновком має бути судження про те, що обов'язок введення об'єктів будівництва в експлуатацію, відповідальність за експлуатацію об'єктів, не введених в експлуатацію, можуть стосуватися лише тих суб'єктів, які після закінчення будівництва та початку використання, маючи відповідний обов'язок, не ввели об'єкти містобудування в експлуатацію, за що встановлена відповідна відповідальність.

Отже, виявлене правопорушення не є триваючим, оскільки змістом цього правопорушення є невиконання обов'язку із введення в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта містобудування до початку його експлуатації, і це мало місце в строк понад два місяці до часу розгляду посадовою особою - начальником відділу з питань ДАБК, МА та ЗВ Тимошенко Н.І. адміністративного правопорушення 27 листопада 2018 року.

Як вбачається з технічної документації, будівництво не введеного в експлуатацію об'єкту було закінчено в період 2013-2014 роки, тобто з моменту вчинення правопорушення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_4 минуло більше п'яти років.

Виходячи з цього, на час розгляду справи про адміністративне правопорушення, закінчився строк накладення адміністративного стягнення.

За таких обставин суд вважає, що постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення від 27.11.2018 № 3 винесена незаконно, а тому вона підлягає скасуванню.

Згідно п.3 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

У зв'язку з тим, що на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення закінчилися строки, передбачені ст. 38 цього Кодексу, то відповідно до ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись статтями ст.ст.242, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд,

ВИРІШИВ

Позовні вимоги ОСОБА_4 задовольнити.

Скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 3 від 27.11.2018, якою ОСОБА_4 притягнута до адміністративної відповідальності за ч. 9 ст. 96 КУпАП та їй призначено покарання у виді штрафу в розмірі 10200 грн..

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ч.9 ст. 96 КУпАП закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня складання повного рішення суду.

Апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності нової редакції Кодексу адміністративного судочинства (п. 15.5 ч. 1 Розділу XIІІ Перехідних Положень КАС України).

Суддя Є.В. Челюбєєв