Справа № 807/962/17
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2019-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

11 січня 2019 рокум. Ужгород№ 807/962/17
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - Луцович М.М., суддів Микуляк П.П., Плеханова З.Б.;

при секретарі судових засідань - Симканич Ю.В.

та осіб, що беруть участь у справі:

представник позивача - Ільницький М.П.;

представника відповідача 1 - Рачкулинець М.Ю.;

відповідач 2 - Сікора З.А.;

розглянувши у судовому засіданні справу за позовом Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Сікора Зеновія Анатолійовича про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування припису, визнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради (далі - позивач) звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач 1), Головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Сікора Зеновія Анатолійовича (далі - відповідач 2) про визнання протиправними дій головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Сікора Зіновія Анатолійовича щодо проведення 21 липня 2017 року перевірки управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради та складання акта перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 21 липня 2017 року за № 19-УО п-пл, визнання протиправним та скасування Припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за №19-УО п-пл від 21 липня 2017 року, визнання протиправним та скасування Рішення про зупинення дії будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28 квітня 2017 року за № 50/20-18/2017, 52/20-18/2017 та 54/20-18/2017 на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_7.) прийнятого управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради за № 19-УО п-пл 1 від 21 липня 2017 року, визнання протиправним та скасування Рішення про зупинення дії будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28 квітня 2017 року за № 51/20-18/2017, на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_8.) прийнятого управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради за № 19-УО п-пл 2 від 21 липня 2017 року, визнання протиправним та скасування Рішення про зупинення дії будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28 квітня 2017 року за № 53/20-18/2017 на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_7.) прийнятого управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради за № 19-УО п-пл 3 від 21 липня 2017 року.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просив задовольнити позов з мотивів викладених в позовній заяві та в додаткових письмових поясненнях. Так представник позивача вказував, що за результатами здійснення відповідачем 1 в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, щодо об'єкту нагляду - видачі управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28.04.2017 р. за № 50/20-18/2017, за №51/20-18/2017, за №52/20-18/2017, за №53/20-18/2017, за №54/20-18/2017 був складений Акт дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 19-УО від 21.07.2017 р. та винесено індивідуально-правові акти, а саме: 1) Рішення про зупинення дії будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28.04.2017 року № 50/20-18/2017, № 52/20-18/2017, 54/20-18/2017; 2) Рішення про зупинення дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 28.04.2017 року № 51/20-18/2017; 3) Рішення про зупинення дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 28.04.2017 року №53/20-18/2017; 4) Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 19-УО від 21.07.2017 р. Представник позивача наголошував, що в Акті перевірки №19-УО від 21.07.2017 р. було не об'єктивно та не повно висвітлено фактичні доводи, обставини, юридичні факти, а також відображено хибні висновки. Зокрема, в Акті перевірки №19-УО від 21.07.2017 р. не було висвітлено письмові пояснення, зауваження та заперечення позивача, викладені в листі № 220/20-25 від 21.07.2017 р. та не спростовано їх. Також, представник позивача наголошував, що згідно норм чинного законодавства не можна вважати будинки, на які видані будівельні паспорти № 50/20-18/2017, №51/20-18/2017, №52/20-18/2017, №53/20-18/2017, №54/20-18/2017 від 28.04.2017р., такими, що характеризують єдиний намір забудови багатоквартирної будівлі, оскільки вони, кожен окремо, є наміром забудови індивідуального (одноквартирного) житлового будинку, а тому на думку позивача, висновки відображені в Акті перевірки щодо класифікації намірів забудови, за якими були видані будівельні паспорти, як будівництво зблокованого житлового будинку є невірними. Щодо висновків, відображених в Акті перевірки, про наявність у ескізних намірах забудови будівельних паспортів від 28.04.2017р. № 51/20-18/2017 та № 53/20-18/2017 ширини земельної ділянки та ширини будівель в осях 1-2, схем забудови земельних ділянок, про те, що будинки запроектовані за межами земельних ділянок, то представник позивача зазначав, що дані зауваження були враховані позивачем, а замовникам будівництва по відповідних будівельних паспортах рекомендовано внести до них зміни, з метою приведення ескізних намірів, доданих до таких будівельних паспортів, у відповідність до реального (фактичного/здійснюваного) наміру забудови. Також, представник позивача наголошував, що відповідач 2, діючи від імені відповідача 1, при винесенні Припису № 19-УО від 21.07.2017 р. не вказав конкретні заходи щодо усунення порушень, обмежившись загальним формулюванням - "Усунути виявлені порушення до 1 вересня 2017 року", а також в Приписі № 19-УО від 21.07.2017 р. відсутнє посилання на Акт перевірки №19-УО від 21.07.2017 р. Разом з тим, згідно норм чинного законодавства ніде прямо не вказано, що орган, який видав будівельні паспорти, володіє компетенцією про скасування свого же рішення про видачу таких будівельних паспортів. Так, представник позивача наголошував, що будівельні паспорти від 28.04.2017 р. за № 50/20-18/2017, за №51/20-18/2017, за №52/20-18/2017, за №53/20-18/2017, за №54/20-18/2017 були правомірно видані позивачем для будівництва житлових будинків котеджного типу по АДРЕСА_1.

Представник відповідача 1 в судовому засіданні заперечив проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, з мотивів викладених в відзиві на позов (а.с. 224-231), зазначивши наступне. Так, відповідно до наказу відповідача 1 від 05.07.2017 р. № 1067 та направлення на проведення позапланової перевірки від 07.07.2017 р. №19-УО/1007п-пл відповідачем 2, було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законності у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, за адресою: м. Ужгород, вул., Небесної Сотні, 4., за результатами якої складено Акт перевірки від 21.07.2017 №19-УО/п-пл. У зв'язку з виявленими порушеннями вимог законодавства в сфері містобудування було прийнято рішення про зупинення дії будівельних паспортів забудови земельної ділянки від 21.07.2017 р. за № 19-УО п-пл1, за №19-УО п-пл2, за № 19-УО п-пл3 та винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 21.07.2017 р. № 19-УОп-пл. Так, представник відповідача 1 наголошував, що у ескізних намірах забудови не були показані всі фасади, а накреслені тільки фасади по осі 1-2. Разом з тим, щодо виявлених порушень в частині проектування будинків за межами земельної ділянки, то допущення вказаних порушень було визнано позивачем згідно письмових пояснень від 21.07.2017 року №20-25/220. Також, представник відповідача 2 наголошував, що будівельними паспортами, що слугували предметом перевірки, на п'яти суміжних земельних ділянках зазначено будівництво п'яти садибних індивідуальних житлових будинків, а по факту згідно схеми забудови земельної ділянки, та намірів забудови наведених у будівельному паспорті планується будівництво зблокованого житлового будинку, який за визначенням не належить до індивідуальних (садибних) житлових будинків, а є багатоквартирним житловим будинком, будівництво яких на основі будівельного паспорту не передбачено законодавством та державними будівельними нормами, чим порушено вимогу ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та наказу Мінрегіонбуду від 05.07.2011 № 103 Про затвердження Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Таким чином, у зв'язку з виявленими порушеннями вимог містобудівного законодавства та з метою надання можливості об'єкту нагляду їх усунення було видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 21.07.2017 р. № 19-УОп-пл, а також прийнято рішення тільки про зупинення дії будівельних паспортів забудови земельної ділянки.

Відповідач 2 в судовому засіданні заперечив проти задоволення позовних вимог, вказавши на те, що відповідач 2 діяв в межах наданих повноважень та у спосіб визначених законодавством України, так перевірка була здійснена на підставі направлення відповідача 1 на проведення позапланової перевірки, позивач допустив відповідача 2 до проведення перевірки, результати якої відображені в Акті перевірки від 21.07.2017 р. №19-УОп-пл та за наслідками перевірки видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 21.07.2017 р. № 19-УОп-пл, а також прийнято рішення тільки про зупинення дії будівельних паспортів забудови земельної ділянки. В судовому засіданні представник відповідача 2 просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, всебічно та повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються позовні вимоги та відзив на позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що на підставі наказу відповідача 1 від 05.07.2017 р. № 1067 та згідно направлення на проведення позапланової перевірки від 07.07.2017 р. №19-УО/1007п-пл відповідачем 2 було проведено позапланову перевірку позивача щодо дотримання вимог законності у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с. 21).

Вказане направлення від 07.07.2017 року №19-УО/1007п-пл на проведення позапланової перевірки було отримано 10.07.2017 року начальником управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради - Боршовським О.І., що підтверджується його підписом на даному направленні.

Результати проведеної позапланової перевірки відображені в Акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.07.2017 р№19-УО п-пл (а.с. 22-25).

Так, в Акті від 21.07.2017 р№19-УО п-пл зазначено, що позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил щодо видачі позивачем будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28.04.2017 року № 50/20-18/2017, за №51/20-18/2017, за №52/20-18/2017, за №53/20-18/2017, за №54/20-18/2017 була проведена у присутності начальника управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради - Боршовського Олега Ігоровича.

Згідно Акту перевірки від 21.07.2017 р№19-УО п-пл зазначено, що під час проведення позапланової перевірки були виявлені наступні ідентичні порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: 1) згідно Пам'ятки замовнику індивідуального будівництва забудови земельної ділянки та схем забудов земельних ділянок від 28.04.2017 передбачається блокування котеджних будинків до сусідніх будинків зі спільними суміжними стінами, що згідно Додатку Б (обов'язкового) ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення.»: зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю, у даному випадку це п'ятиквартирний будинок, тобто квартири не являються індивідуальними (садибними) житловими будинками і для них згідно частини 1 статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.20011 (далі - Порядок №103) не передбачена видача будівельних паспортів на забудову вищевказаних земельних ділянок; 2) у ескізних намірах забудови не показані всі фасади (накреслені тільки фасади по осі 1-2), чим порушено абзац 4 пункту 2.1 Порядку №103. Крім цього виявлені порушення в будівельних паспортах: 1) №51/20-18/2017 від 28.04.2017 року на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в м. Ужгороді, АДРЕСА_2, кадастровий номер ділянки: НОМЕР_1 (замовник - ОСОБА_8,): - згідно ескізних намірів ширина земельної ділянки: 7.391 м, плану 1-поверху: ширина будівлі по осях 1-2: 7.60 м, згідно схеми забудови земельної ділянки: 7.400 м тобто будинок запроектований за межами земельної ділянки, чим порушено частину 1 статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; 2) № 53/20-18/2017 від 28.04.2017 року на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в м. Ужгороді, АДРЕСА_2 кадастровий номер ділянки:НОМЕР_2 (замовник - ОСОБА_7.): - згідно ескізних намірів ширина земельної ділянки: 7.390 м, плану 1-поверху: ширина будівлі по осях 1-2: 7.70 м, згідно схеми забудови земельної ділянки: 7.400 м тобто будинок запроектований за межами земельної ділянки, чим порушено частину 1 статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

В Акті перевірки від 21.07.2017 р№19-УО п-пл, а саме: в розділі для надання пояснень, зауважень або заперечень щодо проведення перевірки, керівник об'єкта нагляду - Боршовський Олег Ігорович зазначив, що такі подані листом (а.с. 25).

Зокрема, у листі від 21.07.2017 року начальником управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради - Боршовським О.І. було зазначено, що будинки, на які видані будівельні паспорти, відповідають визначенню котедж, а тому позивачем не було порушено ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 1.2 Порядку №103, а також, щодо невідповідності розмірів будинків розмірам земельних ділянок, то у будівельні паспорти будуть внесені виправлення (а.с. 33).

За результатами позапланової перевірки відповідачем 2 було видано Припис від 21.07.2017 року №19-УОп-пл про усунення позивачем вказаних порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та зазначено: "Усунути виявлені порушення до 1 вересня 2017 року" (а.с. 30-32).

Відповідачем 2 було прийнято Рішення № 19-УО п-пл 1 від 21 липня 2017 року про зупинення дії будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28 квітня 2017 року за № 50/20-18/2017, 52/20-18/2017 та 54/20-18/2017 на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_7.) прийнятого управлянням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради (а.с. 17-18).

Також, відповідачем 2 було прийнято Рішення за № 19-УО п-пл 2 від 21 липня 2017 року про зупинення дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 28 квітня 2017 року за № 51/20-18/2017, на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_8.) прийнятого управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради (а.с. 26-27).

Згідно Рішення відповідача 2 за № 19-УО п-пл 3 від 21 липня 2017 року було зупинено дію будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 28 квітня 2017 року за № 53/20-18/2017 на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_7.) прийнятого управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради (а.с. 28-29).

Таким чином, предметом проведеної відповідачем 2 позапланової перевірки була законність видачі позивачем будівельних паспортів забудови земельної ділянки № 50/20-18/2017, № 51/20-18/2017, № 52/2-18/2017, № 53/20-18/2017, №54/20-18/2017 від 28.04.2017.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 р. № 294 Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Щодо позовних вимог про визнання протиправними дій відповідача 2 щодо проведення 21 липня 2017 року перевірки позивача та складання Акта перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 21 липня 2017 року за № 19-УО п-пл, суд приходить висновку, що такі не підлягають до задоволення з огляду на наступне.

Повноваження відповідача 1 та відповідача 2 у спірних правовідносинах визначаються, зокрема, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 р. № 698 (далі - Порядок).

Відповідно до ч. 2 ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч. 3 ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду:

1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду;

2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади;

3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду;

4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Так, Порядком №698 визначено механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі - нагляд).

Відповідно до п. 2 Порядку №698 нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Згідно п. 14 Порядку №698 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції.

Відповідно до п. 16 Порядку №698 позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком 1.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду (суб'єкт нагляду) з метою перевірки дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, іншими органами (об'єкт нагляду), що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 18 Порядку №698 під час проведення позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов'язаний пред'явити керівнику об'єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

У разі недопущення об'єктом нагляду посадових осіб Держархбудінспекції до проведення перевірки складається акт за формою згідно з додатком 2.

Так, згідно направлення на проведення позапланової перевірки від 07.05.2017 р. №19-УО/1007п-пл позапланова перевірка позивача була здійснена на підставі пп. 5 п. 15 Порядку №698.

Відповідно до пп. 5 п. 15 Порядку №698 підставами для проведення позапланової перевірки є виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об'єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

Як встановлено судом та не заперечувалося сторонами, позивачем не оскаржувалися направлення на проведення перевірки від 07.07.2017 року №19-УО/1007п-пл, наказ від 05.07.2017 р. №1067, а також зазначені підстави проведення позапланової перевірки.

Згідно п. 19 Порядку №698 позапланова перевірка проводиться у присутності керівника об'єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи

Як встановлено в ході розгляду справи по суті та підтверджується наявними матеріалами справи, позивач допустив відповідача 2 до проведення позапланової перевірки. Зокрема, позапланова перевірка позивача була проведена відповідачем 2 у присутності начальника управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради - Боршовського Олега Ігоровича, що підтверджується Актом перевірки від 21.07.2017 р. №19-УО/п-пл.

Згідно п. 23 Порядку №698 за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить висновку, що позапланова перевірка позивача була проведена відповідачем 2 у межах наданих повноважень та у спосіб встановлений законодавством України, на підставі наказу відповідача 1 та направлення на проведення перевірки, за наявності підстав встановлених п. 15 Порядку №698, у присутності керівника об'єкта нагляду та результати такої відображені в Акт перевірки від 21.07.2017 №19-УО/п-пл. Відтак, відсутні підстави для визнання протиправними дій відповідача 2 щодо проведення вказаної перевірки та складання Акту перевірки.

Щодо твердження представника позивача про те, що в Акті перевірки №19-УО від 21.07.2017 р. відповідачем 2 було не об'єктивно та не повно висвітлено фактичні доводи, обставини, юридичні факти, а також відображено хибні висновки, то суд констатує наступне.

Відповідно п. 24 Порядку №698 Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається об'єкту нагляду, другий залишається у головного інспектора будівельного нагляду, який проводив перевірку.

Згідно п. 25 Порядку №698 Акт перевірки підписується головним інспектором будівельного нагляду, який проводив перевірку, та керівником об'єкта нагляду, або його заступником, або уповноваженою керівником особою, а також фахівцями підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів, що залучалися до проведення перевірки.

Відповідно до п. 26 Порядку №698 якщо керівник об'єкта нагляду, щодо якого проводилася перевірка, або його заступник, або уповноважена керівником особа не погоджуються з результатами перевірки, викладеними в акті перевірки, вони мають право в акті викласти письмові пояснення, зауваження або заперечення.

Обов'язковою ознакою дій суб'єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб'єктів відповідних правовідносин і мають обов'язковий характер. Висновки, викладені у акті, не породжують обов'язкових юридичних наслідків. Водночас судження контролюючого органу викладені в акті, є висновками тільки контролюючого органу, зазначення яких в акті перевірки не суперечить чинному законодавству.

Таким чином, акт перевірки, в якому відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства, що, в свою чергу, відповідає встановленим правилам складання акта перевірки, не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб'єкта господарювання та, відповідно, не є актом індивідуальної дії у розумінні КАС України.

Дії службової особи щодо включення до акта певних висновків не можуть бути предметом розгляду у суді. Заперечення, зауваження до акта перевірки (за їх наявності) та висновки на них є невід'ємною частиною акта. Це свідчить про те, що дії, пов'язані з включенням до акта висновків, є обов'язковими, тоді як самі висновки такими не є.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 10 травня 2018 року справа №811/119/13-а (адміністративне провадження №К/9901/4405/18).

Враховуючи викладене, суд приходить висновку, що Акт перевірки №19-УО від 21.07.2017 р. не є рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні КАС України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для позивача, діяльність якого перевірялася, тому його висновки не можуть бути предметом спору. Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 3 Порядку №698 основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Відповідно до ч. 4 ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об'єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об'єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

За невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду посадові особи об'єктів нагляду несуть відповідальність відповідно до закону.

Згідно пп. 1 п. 4 Порядку №698 з метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

Відповідно до пп. 1 п. 5 Порядку №698 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п. 29 Порядку №698 у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник надається керівнику об'єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі, другий залишається у головного інспектора будівельного нагляду, який його видав.

Отже, припис за своєю суттю є документом, який визначає порушення, що мають бути усунуті у встановлений строк.

Згідно ч. 1 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Так, позивач у відповідності до листа від 21.07.2017 року надав пояснення та заперечення до Акту перевірки №19-УО від 21.07.2017 р., згідно якого вказав, що зауваження щодо невідповідності розмірів будинків розмірам земельних ділянок у будівельних паспортах №51/20-18/2017 та №52/20-18/2017 враховано та в паспорти будуть внесені виправлення (а.с. 33).

Таким чином, позивачем було визнано наявність порушень ч. 1 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», викладених в п. 2 Припису №19-УОп-пл від 21.07.2017 р., а саме те, що в будівельному паспорті №51/20-18/2017від 28.04.2017 року на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в м. Ужгороді, АДРЕСА_2, кадастровий номер ділянки: НОМЕР_1 (замовник - ОСОБА_8,) та в будівельному паспорті № 53/20-18/2017 від 28.04.2017 року на «Будівництво індивідуального житлового будинку котеджного типу» в м. Ужгороді, АДРЕСА_2 кадастровий номер ділянки: НОМЕР_2 (замовник - ОСОБА_7.) були запроектовані будинки за межами земельної ділянки.

Представник позивача наголошував, що при винесенні Припису № 19-УО від 21.07.2017 р. відповідача 2 не вказав конкретні заходи щодо усунення виявлених порушень. Разом з тим, суд констатує наступне.

Позивач згідно листа 28.08.2017 р. №280/20-25 звернувся до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області про надання роз'яснення по виконанню припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №19-УО від 21.07.2017 року (а.с. 184-186).

Так, листом Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області від 27.09.2017 року №1007-1-14/1246, розглянувши лист позивача від 28.08.2017 р. - було надано роз'яснення щодо виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №19-УО від 21.07.2017 року, а саме роз'яснено: стосовно виконання п. 1 припису рекомендовано внести зміни до будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28.04.2017 р. № 50/20-18/2017, № 51/20-18/2017, № 52/2-18/2017, № 53/20-18/2017, №54/20-18/2017 відповідно до п. 2.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянок, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011 р. (далі - Порядок №103), таким чином, щоб запроектовані будинки відповідали параметрам індивідуального (садибного) житлового будинку; відносно п. 2 Припису рекомендовано доповнити надані ескізні наміри забудови фасадами, які відсутні, а також рекомендовано у будівельні паспорти забудови земельних ділянок від 28.04.2017 р. № 51/20-18/2017 та № 53/20-18/2017 внести зміни відповідно до п. 2.2 Положення №103 (а.с. 187-188).

Згідно п. 31 Порядку №698 Головний інспектор будівельного нагляду перевіряє виконання об'єктом нагляду припису шляхом проведення позапланової перевірки.

При цьому, як було встановлено в ході розгляду справи по суті та підтверджувалося поясненнями сторін, повторна перевірка щодо виконання позивачем Припису № 19-УОп-пл від 21.07.2017 р. не проводилася та рішення за результатом невиконання Припису не виносилося.

Враховуючи вище викладене суд приходить висновку, про відсутність підстав скасування Припису № 19-УО від 21.07.2017 р.

Відповідно до п. 32 Порядку №698 якщо рішення об'єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

У разі зупинення дії рішення об'єкт нагляду вживає заходів щодо усунення порушень, зазначених у рішенні про зупинення, та про результати повідомляє головному інспектору будівельного нагляду, який прийняв таке рішення.

Також, не підлягають задоволенню позовні вимоги щодо скасування Рішення про зупинення дії будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28 квітня 2017 року за № 50/20-18/2017, 52/20-18/2017 та 54/20-18/2017, Рішення про зупинення дії будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28 квітня 2017 року за № 51/20-18/2017 та Рішення про зупинення дії будівельних паспортів забудови земельних ділянок від 28 квітня 2017 року за № 53/20-18/2017, з огляду на наступне.

За правилами частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси, і просити про їх захист.

Таким чином, до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено, позаяк підставою для звернення особи до суду з позовом є її суб'єктивне уявлення, особисте переконання в порушенні прав чи свобод. Проте, обов'язковою умовою здійснення такого захисту судом є об'єктивна наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду.

Однак, суд констатує, що оскаржувані позивачем Рішення про зупинення дії будівельних паспортів забудови земельних ділянок жодним чином не порушують прав та законних інтересів позивача, оскільки стосуються прав та інтересів третіх осіб, яким були видані вказані будівельні паспорти.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

В ході розгляду справи позивач не довів суду ті обставини, на які він посилався в обґрунтування заявлених позовних вимог, натомість відповідачами було доведено належними та допустимими доказами правомірність своїх дій, а тому в задоволенні позову слід відмовити.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв'язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 241, ч. 3 ст. 243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні позову Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Сікора Зеновія Анатолійовича про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування припису, визнання протиправними та скасування рішень - відмовити.

2. Рішення суду може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду в строки визначені ст. 295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддяМ.М. Луцович

Суддя П.П. Микуляк

Суддя З.Б. Плеханова

Відповідно до ч. 3 ст. 243 КАС України рішення суду у повному обсязі складено та підписано колегією суддів 21.01.2019 року.