Справа № 1140/2013/18
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2018-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2018 року м. Кропивницький Справа № 1140/2013/18

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом:

ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії НОМЕР_2, виданий Знам'янським МРВ УМВС України у Кіровоградській області 11.05.2007 року; ідентифікаційний код НОМЕР_1; адреса: АДРЕСА_1)

до відповідачів:

відповідач 1 - головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Колесникової Галини Володимирівни (адреса: вул. Дворцова, 28, м. Кропивницький, 25022)

відповідач 2 - управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області (адреса: вул. Дворцова, 28, м. Кропивницький, 25022)

про визнання протиправним та скасування припису, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1.) звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Колесникової Галини Володимирівни (далі - відповідач 1), управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області (далі - відповідач 2), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Колесникової Г.В. №77/2018/-Зн від 26.06.2018 року про усунення ОСОБА_1 порушення містобудівного законодавства шляхом набуття права на виконання будівельних робіт.

Позовні вимоги мотивовані тим, що за результатами проведеної позапланової перевірки належної позивачу на праві власності частки земельної ділянки із нерухомим майном розташованої за адресою: АДРЕСА_2 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Колесниковою Галиною Володимирівною 26.06.2018 року було винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил. Позивач вважає незаконними та неправомірними вимоги відповідача щодо виконання вимог припису від 26.06.2018 року, оскільки жодних порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ним вчинено не було, у зв'язку з чим він був змушений звернутись до суду за захистом своїх прав.

В судовому засіданні позивачем підтримано позовні вимоги.

Відповідач 1 скористався своїм правом на надання письмового відзиву, в якому висловив свою позицію щодо вищевказаних позовних вимог, які не визнаються у повному обсязі, оскільки наголошує на тому, що управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області в результаті проведеної перевірки виявлено ряд порушень чинного законодавства. З метою усунення виявлених порушень чинного законодавства і винесено спірний припис (а.с.44-45,81).

В судовому засіданні відповідачем 1 позицію викладену у відзиві підтримано та наголошено на відмові в задоволенні позовних вимог.

Позивачем на виконання процесуальних приписів Кодексу адміністративного судочинства України надано до суду відповідь на відзив (а.с.77).

Представником відповідача 2, на виконання процесуальних приписів Кодексу адміністративного судочинства України надіслано письмовий відзив по справі, в якому наголошено на законності та правомірності дій управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області щодо винесення спірних рішень (а.с.93-94).

В судовому засіданні представником відповідача 2 наголошено на відмові в задоволенні позовних вимог.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

31.10.2018 року відповідною ухвалою суду керуючись приписами статті 183 КАС України подальший розгляд справи судом вирішено здійснити у порядку письмового провадження на підставі відповідного клопотання сторін.

Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (пункт 10 частини першої статті 4 КАС України).

Дослідивши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Предметом спору в даній справі є встановлення правомірності дії посадових осіб головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Колесникової Г.В. при винесенні припису №77/2018/-Зн від 26.06.2018 року про усунення ОСОБА_1 (як замовником) порушення містобудівного законодавства шляхом набуття права на виконання будівельних робіт.

При вирішенні даного спору суд враховує наступні фактичні обставини справи.

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії НОМЕР_2, виданий Знам'янським МРВ УМВС України у Кіровоградській області 11.05.2007 року; ідентифікаційний код НОМЕР_1; адреса: АДРЕСА_1.

15.10.2015 року між ОСОБА_3 (продавцем) та ОСОБА_1 і ОСОБА_4 (покупцями) укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки (а.с.20-21).

За змістом вказаного договору, продавець передає у власність покупцям майно в рівних частках кожний, тобто по ? частці та сплачують за нього грошову суму відповідно до умов цього договору. Нерухоме майно, яке відчужується за цим договором, складається із земельної ділянки площею 0,05 га, яке знаходиться у АДРЕСА_2 кадастровий номер НОМЕР_3

Вказане право власності за договором зареєстроване у реєстрі Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що посвідчується відповідним Витягом (а.с.22-23).

Маючи намір побудувати на вказаній земельній ділянці житловий будинок, позивачем спільно з ОСОБА_4 було подано до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області повідомлення №КД 04 від 28.10.2015 року про початок виконання будівельних робіт та відповідно 21.01.2016 року подано декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підстав будівельного паспорта (а.с.24-35).

Згідно із даними технічного паспорту виданого Знам'янським міжміським комунальним підприємством «Бюро технічної інвентаризації» житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями і спорудами по АДРЕСА_2 будинок, господарські будівлі та споруди за вказаною адресою знаходяться з наступними характеристиками, зокрема: рік забудови - 2015, н земельній ділянці знаходяться житловий будинок, огорожа, вимощення тротуарна плитка, два навіси з металевих конструкцій в яких підлога бетонна (а.с.28-35).

08.09.2015 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України видано наказ №976 «Про удосконалення роботи із здійсненням заходів державного архітектурно-будівельного контролю», яким на підставі закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про центральні органи виконавчої влади», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року №294, Типового положення про територіальні органи міністерства та іншого центрального органу виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 року №563, з метою належної реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю наказано уповноважити керівників (їх заступників) територіальних органів - структурних підрозділів апарату Держахбудінспекції - департаментів Державної архітектурно-будівельної інспекції у областях, в тому числі і Кіровоградській, направляти головних інспекторів будівельного нагляду на проведення планових та позапланових перевірок на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, а також підписувати направлення на проведення планових та позапланових перевірок, на період до утворення (визначення) відповідних структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад і затвердження акта спільної комісії відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю до удосконалення містобудівного законодавства (а.с.48).

01.06.2018 року начальником управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області видано направлення №191 на здійснення позапланової перевірки на нове будівництво гаража за адресою: АДРЕСА_2, щодо дотримання суб'єктом містобудування ОСОБА_4 та ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 року №976 та перевірки достовірності даних, наведених в повідомленні про початок виконання будівельних робіт (а.с.46).

На підставі проведеної перевірки 05.06.2018 року на об'єкті «Нове будівництво гаражу по АДРЕСА_2» головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Подгорецького В.В. візуально встановлено, що окрім заявленого об'єкта будівництва гаражу, визначеного будівельним паспортом №6 від 15.02.2018 року, виданого відділом архітектури та житлово-комунального господарства Знам'янської міської ради на земельній ділянці - цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер НОМЕР_3, власники ОСОБА_4 та ОСОБА_1 в рівних долях, на місці житлового будинку розташований об'єкт відповідно до рекламних засобів - автомийка (на схемі забудови будівельного паспорта показаний як існуючий об'єкт житлового призначення). При цьому, повідомлено, що відомостей щодо дозвільних документів з реконструкції індивідуального житлового будинку під автомийку по АДРЕСА_2 до електронного Реєстру не внесено, в зв'язку із чим даний об'єкт відноситься до самочинного будівництва - зміна цільового використання об'єкта та земельної ділянки (а.с.47).

11.06.2018 року начальником управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області видано направлення для проведення позапланового заходу №203 для здійснення позапланової перевірки об'єкту «реконструкція житлового під автомийку» по АДРЕСА_2, щодо дотримання суб'єктом містобудування ОСОБА_4 та ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 року №976 та виявлення факту самочинного будівництва об'єкта (а.с.49).

Так, у період з 21.06.2018 року по 26.06.2018 року проведено перевірку дотримання суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: «реконструкція житлового під автомийку» по АДРЕСА_2 результати проведеної перевірки зафіксовані з детальним описом виявлених порушень у Акті №197/2018-Зн (а.с.50-53).

Позивач був присутній під час проведення контролюючого заходу, однак з ознайомленням та підписом із актом проведеної перевірки відмовився, акт надіслано поштою 27.06.2018 року (а.с.53 зворот.).

Перевіркою виявлені наступні порушення чинного законодавства, а саме:

- за адресою: АДРЕСА_2 проведено реконструкцію житлового будинку під автомийку шляхом, монтажу технологічного обладнання без повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Клас наслідків СС1 (а.с.53).

Наслідком такої перевірки стало винесення 26.06.2018 року управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області протоколу про адміністративне правопорушення №67/2018-Зн (а.с.54) та припису №77/2018-Зн, за змістом якого, результатами позапланової перевірки проведеної на об'єкті «реконструкція житлового під автомийку» по АДРЕСА_2 встановлено, що проведено реконструкцію житлового будинку під автомийку шляхом монтажу та технологічного обладнання, що є порушенням вимог п.1 ч.1 ст. 34 ч. 1 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», з метою усунення виявлених порушень вказаним приписом зобов'язано позивача до 27.08.2018 рок усунути порушення містобудівного законодавства шляхом набуття права на виконання будівельних робіт (а.с.55).

Від отримання примірнику вказаного припису позивач відмовився, який надіслано відповідачем поштою 27.06.2018 року, що зафіксовано у вказаному приписі (а.с.55 зворот.;56).

Вважаючи спірний припис протиправним та таким, що винесено з порушенням чинного законодавства позивач звернувся із даним позовом до суду.

Вирішуючи спір та надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

За змістом положень статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Частиною 1 статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для відновлення порушеного права в зв'язку із прийняттям рішення суб'єктом владних повноважень особа повинна довести, яким чином відбулось порушення її прав. Порушення вимог Закону рішенням чи діями суб'єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх протиправними, оскільки обов'язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушених його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси (ч.1 ст. 5 КАС України).

Тобто, виходячи з аналізу вищезазначеної правової норми, суд захищає лише порушені, невизнані або оспорювані права, свободи та інтереси учасників адміністративних правовідносин.

Визнання протиправними дій суб'єкта владних повноважень можливе лише за позовом особи, право або законний інтерес якої порушені цією дією.

Конституція України має найвищу юридичну силу, закони та інші нормативно-правові акти повинні відповідати їй (ст. 8). На ці обставини неодноразово вказував Конституційний Суд України у своїх рішеннях, зокрема, рішенні №7-рп/2003 від 10.04.2003 року, рішенні №9-рп/2004 від 07.04.2004 року, рішенні №1-рп/2007, рішенні №19-рп/2008 від 02.10.2008 року.

При прийнятті рішення по цій справі суд керується принципами адміністративного судочинства, зокрема принципом офіційного з'ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого суд не обмежується тільки документами та заявами про докази, які внесені сторонами, а також здійснює дослідження обставин у справі за власною ініціативою, у т.ч. з метою реалізації завдань адміністративного судочинства.

Відповідно до частини 2 статті 6 та частини 2 статті 19 Конституції України, органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності державний» архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз. 2 п. 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Згідно з пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 вказаного Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з п. 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до п.п. 16-22 зазначеного Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України. Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Постановою Кабінету міністрів України від 13.04.2011 р. № 466 «Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» зазначено, що будівельні роботи - це роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником. У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об'єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Згідно з діючим ДБН В.3.2-2-2009 «Реконструкція та капітальний ремонт» реконструкція житлового будинку - перебудова житлового будинку з метою поліпшення умов проживання, експлуатації, зміни кількості житлових квартир, загальної і житлової площі тощо у зв'язку зі зміною геометричних розмірів, функціонального призначення, заміною окремих конструкцій, їх елементів, основних техніко-економічних показників.

Реконструкція житлового будинку передбачає набуття документів дозвільного характеру та перед введенням об'єкта в експлуатацію виготовлення нового технічного паспорта.

За змістом діючих ДБН А.2.2-3.2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» п.3.21 - реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його технічко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Відповідно до ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Так, в обґрунтування своєї позиції позивач вказує, що на належній йому земельній ділянці, яка була об'єктом перевірки відсутній факт ним здійснення будівельних робіт по реконструкції житлового будинку під автомийку. Зокрема, вказує, що збудувавши житловий будинок на підставі поданого повідомлення, який по завершенню виконання будівельних робіт був прийнятий в експлуатацію відповідною зареєстрованою декларацією від 21.01.2016 року.

При цьому, наголошує, що ним лише було виведено кран під забудовний навіс для мийки автомобіля для особистого користування, а тому виявлений нібито факт будівельних робіт з реконструкції житлового будинку під автомийку по АДРЕСА_2 перевіряючими, ним вчинено не було.

Крім того, позивач посилається на законодавчі положення статтей 316-319 Цивільного кодексу України, за змістом яких власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 10 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, у тому числі, здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо та відеофіксацію.

З наданих до суду фотокопій матеріалів здійснених під час проведення перевірки, вбачається, що за адресою по АДРЕСА_2 розташована «Мийка автомобілів самообслуговування» з цілодобовим режимом роботи, з обладнанням відповідної кімнати, де розташовані вбиральні, кімната де можна приготувати каву з відповідного автомату, розміщенням куточку споживача (а.с.57-63).

З дослідженого у судовому засіданні технічного паспорту із будівлі розташованої за адресою по АДРЕСА_2 вбачається, що за даною адресою знаходиться житловий будинок.

В судовому засіданні позивачем не заперечувалось, що саме на даному об'єкті з його згоди як власника даного об'єкту була змонтована вивіска з назвою «Мийка самообслуговування», при цьому останнім наголошено, що він як власник має право на об'єкті нерухомого майна, належного йому на праві власності має право здійснювати монтаж вивісок різного роду.

Також, позивачем не заперечено того факту, що фотофіксація перевіряючими здійснена на його земельній ділянці, проте заперечив здійснення ним господарської діяльності з обслуговування транспортних засобів, а саме такого роду діяльності як «мийка самообслуговування».

Однак, виходячи із встановлених судом обставин справи, що підтверджуються фотофіксацією об'єкту, що став предметом перевірки, належного позивачеві, на земельній ділянці розташованій за адресою по АДРЕСА_2 знаходиться діюча автомийка.

Суд зауважує, що на момент перевірки будівельно-монтажні роботи завершені, об'єкт експлуатується.

Відповідно до п. 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг, трактується як реконструкція.

Також, відповідно до п. 3.17, вище зазначених ДБН, проектна документація - це затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також кошториси об'єктів будівництва.

Зазначена реконструкція виконана без будь-якої проектно-правової документації та без будь-якого документу дозвільного характеру, що надає право на виконання будівельних робіт з реконструкції.

Відтак, в судовому засіданні знайшов свого підтвердження факт виконання позивачем будівельних робіт з боку позивача по виконанню робіт з реконструкції житлового будинку під автомийку без повідомлення про початок виконання таких робіт.

Отже, під час розгляду справи позивач не надав належних та допустимих доказів, які спростовують виявлені під час перевірки порушення.

Таким чином, з урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку, що висновки відповідача про виявлені під час перевірки порушення є правомірними.

Відтак, з огляду на встановлені фактичні обставини та вказані чинні законодавчі приписи у системному їх зв'язку, суд приходить до висновку, що припис головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Колесникової Г.В. №77/2018-Зн від 26.06.2018 року про усунення ОСОБА_1 порушення містобудівного законодавства шляхом набуття права на виконання будівельних робіт відповідає критеріям законності і обґрунтованості.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтю 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 74-76 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно зі статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Системний аналіз наведених правових норм при застосуванні до правовідносин, що є предметом судового дослідження, вказує на те, що відповідач, який є суб'єктом владних повноважень при вчиненні спірних дій, діяв з урахуванням усіх обставин, що мають значення для вчинення дій (прийняття рішення), з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), та з дотримання принципу верховенства права.

Оцінка поданих особами, які беруть участь в адміністративній справі та самостійно зібраних судом в порядку доказів в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, здійснюється судом за правилами ст. 90 КАС України в порядку, що встановлений законодавчими приписами цього кодексу.

На думку суду, позивачем не надано достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його позовні вимоги, а відповідач довів, що діяв з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та вимог законодавства України.

За сукупністю наведених обставин, з огляду на вказане, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову в повному обсязі.

Відтак, судові витрати, відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 90, 139, 242 - 246, 250, 251, 255, 295 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії НОМЕР_2, виданий Знам'янським МРВ УМВС України у Кіровоградській області 11.05.2007 року; ідентифікаційний код НОМЕР_1; адреса: АДРЕСА_1) до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Колесникової Галини Володимирівни (адреса: вул. Дворцова, 28, м. Кропивницький, 25022); управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області (адреса: вул. Дворцова, 28, м. Кропивницький, 25022) про визнання протиправним та скасування припису №77/2018/-Зн від 26.06.2018 року - відмовити повністю.

Копію рішення надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтями 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції в 30-денний строк з дня отримання його копії.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Л.І. Хилько