Справа № 160/8023/18
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2018-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 грудня 2018 року Справа № 160/8023/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі Драготі С.А.
представника позивача Глущенко О.О.
представника відповідача Бохан О.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегас» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування пунктів 1 та 2 припису, -
29.10.2018 р. Товариство з обмеженою відповідальністю "Мегас" (надалі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (надалі - відповідач), в якій просить визнати протиправними та скасувати пункти 1 та 2 припису про усунення виявлених порушень № ДН 405/248/АВ/П від 02.05.2018 р., винесеного головним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Дніпропетровському регіоні Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Павловою Наталією Анатоліївною.
В обґрунтування позову зазначено про відсутність підстав для проведення інспекції, невірність висновків за результатами її проведення та фізичну неможливість виконати вимоги припису.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа 160/8023/18 передана судді Віхровій В.С.
Згідно з ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України відзив подається протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Згідно з ч.1 ст. 262 КАС України розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.10.2018 р. відкрито спрощене провадження з викликом сторін, судове засідання призначено на 21.11.2018 р. о 11:40 год.
У судове засідання 21.11.2018 р. сторони не з'явилися, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Представник відповідача надав клопотання про перенесення судового засідання. Для повторного виклику сторін, розгляд справи було перенесено на 05.12.2018 р. о 11:40 год.
23.11.2018 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду подано відзив на позовну заяву, відповідно до якої відповідач вважає, що припис є законним та обґрунтованим, складеним на підставі та у відповідності до норм діючого законодавства, а тому відсутні підстави для його скасування. До відзиву долучені додаткові докази по справі.
05.12.2018 року в судове засідання прибули уповноважені представники сторін і свідок. В судовому засіданні представник позивача заявив клопотання про допит свідка, представник відповідача не заперечував. Суд допитав свідка - ОСОБА_4 Представник відповідача обґрунтував заперечення на позов. У зв'язку із необхідністю надати додаткові докази суд оголосив перерву у судовому засіданні до 10:00 год. 19.12.2018 р.
11.12.2018 року через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду подано відповідь на відзив, відповідно до якого позивач наполягає на задоволені позову. До відповіді на відзив долучені додаткові докази по справі.
17.12.2018 року через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду подано пояснення представника відповідача.
У судове засіданні 19.12.2018 р. прибули уповноважені представники сторін. Представники позивача позовні вимоги підтримали і просили їх задовольнити. Представник відповідача проти заявленого позову заперечував та просив відмовити.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши письмові докази, заслухавши пояснення представників сторін, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.
Процедура проведення управліннями Держпраці перевірки стану додержання законодавства про працю визначена Законом України № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року (надалі - Закон №877) та Порядком проведення перевірок посадовими особами Державної інспекції України з питань праці та її територіальних органів, затвердженим наказом Міністерства соціальної політики України від 02.07.2012 №390 (надалі - Порядок № 390).
Так, Закон №877 визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Дія цього Закону поширюється на відносини, пов'язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, як зазначено в ч. 1 ст. 2 вказаного закону.
Згідно з ч. 4 ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Статтею 259 КЗпП передбачено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форм власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку визначеному Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці.
В п.1 цього Положення, зокрема, зазначено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення.
У п.2 цього Положення вказано, що Держпраці у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та Законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.
Таким чином, на законодавчому рівні визначений державний орган - Державна служба України з питань праці (Держпраці), який у відповідності до вимог Закону України «Про основні засади нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V та ст. 259 Кодексу законів про працю України здійснює держаний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю.
Вказані норми не містить винятків щодо здійснення контролю (нагляду) у сфері додержання законодавства про працю.
Згідно з ч.ч. 7 та 8 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
01.01.2017 р. набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» щодо лібералізації системи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 1726-VIII.
Акт інспекційного відвідування підписаний директором ТОВ «Мегас» Долгіх Н.А. із зауваженнями.
Інспекторами встановлені, зокрема, такі порушення:
ч.1-4 ст.96 КЗпП України, ч.3 ст.6 Закону України "Про оплату праці" - посадові оклади згідно штатних розкладів встановлені без врахування міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень, відповідно без диференціації розмірів посадових окладів;
п.7 розділу 4 Постанови КМУ "Про затвердження порядку обчислення середньої заробітної плати" від 08.02.1995 р. №100 - заробітна плата за час щорічної відпустки нарахована не в повному обсязі.
За наслідками проведеної інспекції, 02.05.2018 р. ГУ Держпраці у Дніпропетровській області винесено припис про усунення виявлених порушень №ДН405/248/АВ/П (надалі - припис), яким позивача зобов'язано у строк до 15.05.2018 р. письмово проінформувати управління з питань праці про врегулювання питання щодо встановлення посадових окладів працівникам з врахуванням кваліфікації та складності виконуваної роботи, надалі вимоги чинного законодавства дотримуватися - постійно (п.1) та у строк до 15.05.2018 р. донарахувати та виплатити заробітку плату 17 працівникам товариства, а саме: ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22 (п.2).
Позивачем 25.04.2018 року були подані письмові зауваження на акт інспекційного відвідування, результат розгляду яких відповідач повідомив листом від 02.05.2018 р. №942/4.1-6. Даний лист разом із приписом про усунення виявлених порушень було отримано позивачем 14.05.2018 р., що підтверджується описом вкладення поштового відправлення від 03.05.2018 р., наявного в матеріалах справи.
Позивачем було подано скаргу на ім'я начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області за вих №15/05-1 від 15.05.2018 р. на отриманий припис.
Доказів отримання позивачем результатів розгляду вказаної скарги до суду не надано.
Також, позивачем було подано скаргу до Державної служби з питань праці на рішення начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області №1607-1 від 16.07.2018 р., за результатами розгляду якої частково скасовані вимоги оскаржуваного припису, а саме п.п.3-7 (рішення заступника голови Державної служби з питань праці від 17.08.2018 р.).
Щодо підстав для проведення інспекційного відвідування.
Перелік підстав для здійснення позапланового заходу (позапланової перевірки) визначено в ч. 1 ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Відповідно до цієї норми права, підставами для здійснення позапланових заходів є:
подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб'єктом господарювання у документі обов'язкової звітності, крім випадків, коли суб'єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов'язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов'язаний повідомити суб'єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п'яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом;
неподання суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
доручення Прем'єр-міністра України про перевірку суб'єктів господарювання у відповідній сфері у зв'язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров'я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» його дія поширюється на відносини, пов'язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Відповідно до ч.4 зазначеної статті, заходи контролю здійснюються, зокрема, органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.
Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються:
найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід;
найменування суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;
місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Відповідно до п.2 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 295 від 26 квітня 2017 р., державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань. Пунктом 5 вказаного Порядку визначено підстави для проведення інспекційних відвідувань: 1) за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю; 2) за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин; 3) за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4 - 7 цього пункту; 4) за рішенням суду, повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю; 5) за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), про виявлені в ході виконання ними контрольних повноважень ознак порушення законодавства про працю; 6) за інформацією: Держстату та її територіальних органів про наявність заборгованості з виплати заробітної плати; ДФС та її територіальних органів про: - невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності; - факти порушення законодавства про працю, виявлені у ході здійснення контрольних повноважень; - факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом; - роботодавців, що мають заборгованість із сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування у розмірі, що перевищує мінімальний страховий внесок за кожного працівника; Пенсійного фонду України та його територіальних органів про: - роботодавців, які нараховують заробітну плату менше мінімальної; - роботодавців, у яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу; - роботодавців, у яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилась на 20 і більше відсотків; - працівників, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року; - роботодавців, у яких стосовно працівників відсутні нарахування заробітної плати у звітному місяці (відпустка без збереження заробітної плати без дотримання вимог Кодексу Законів про працю України та Закону України "Про відпустки"); - роботодавців, у яких протягом року не проводилась індексація заробітної плати або сума підвищення заробітної плати становить менше суми нарахованої індексації; - роботодавців, у яких 30 і більше відсотків працівників працюють на умовах цивільно-правових договорів;- роботодавців з чисельністю 20 і більше працівників, у яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників; 7) за інформацією профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлених в ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю.
Порядок прийняття рішення про проведення інспекційного відвідування, форма та зміст такого рішення зазначеним нормативним актом не визначені.
З матеріалів справи вбачається, що інспекційне відвідування було проведено на підставі отриманої інформації у листі Виконкому Криничанської селищної ради Криничанського району Дніпропетровської області (вх.№ 1989 від 26.03.2018 р.) та відповідно до наказу ГУ Держпраці у Дніпропетровській області №245- І від 06.04.2018 р.
Направлення інспекторів на проведення інспекційного відвідування містять посилання на вказані лист Виконкому та наказ.
Згідно преамбули Наказу ГУ Держпраці у Дніпропетровській області №245- І від 06.04.2018 р. останній винесений на підставі повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю) про виявлені в ході виконання ними контрольних повноважень ознак порушення законодавства про працю, за інформацією, наданою листом Виконкому Криничанської селищної ради Криничанського району Дніпропетровської області від 23.03.2018 р. № 375/02-16/20 (вх.№ 1989 від 26.03.2018 р.). Наказано провести інспекційне відвідування ТОВ «Мегас» з питань дотримання законодавства про працю.
Відповідно до листа Виконкому Криничанської селищної ради Криничанського району Дніпропетровської області від 23.03.2018 р. № 375/02-16/20 (вх.№ 1989 від 26.03.2018 р.). до відповідача було направлено службову записку спеціаліста 1 категорії відділу з юридичних та кадрових питань Тарасенка В.В., в якому останній повідомляє про звернення та пояснення громадянина ОСОБА_13 з питання порушення стосовно нього законодавства про працю в частині виплати заробітної плати.
В матеріалах справи міститься службова записка Тарасенка В.В., в якій з пояснень заявника (ОСОБА_13.) встановлено, що до 28.02.2018 р. він працював на підприємстві ТОВ «Мегас» на посаді оператора АНЛВУ та за січень місяць 2018 року згідно довідки про доходи йому була нарахована заробітна плата у сумі 4392,83 грн., а фактично було отримано 1700,00 грн.; заявник звільнився з ТОВ «Мегас» 28.02.2018 р. про що є відмітка у трудовій книжці, а всі розрахункові виплати при звільнені та заробітна плата за лютий місяць 2018 року підприємством ТОВ «Мегас» виплачено та отримано заявником лише 16.03.2018 р.; також повідомлено, що місцезнаходження юридичної особи Дніпропетровська область, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, буд. 97, але саме підприємство ТОВ «Мегас» розташовано на території смт. Кринички, Криничанського району, Дніпропетровської області та вся документація щодо найманих працівників, які працюють на підприємстві, та головний бухгалтер, керівник підприємства перебуває за юридичною адресою.
Також, в матеріалах справи міститься звернення (заява) громадянина ОСОБА_13 від 06.03.2018 р. з проханням вирішити питання неправильної виплати заробітної плати. Письмових пояснень громадянина ОСОБА_13 до суду не надано, що не дає можливості підтвердити відомості, викладені посадовою особою Виконкому, а звернення (заява) громадянина ОСОБА_13 від 06.03.2018 р. таких даних не містить.
Так, перевірку було проведено на підставі інформації про порушення вимог законодавства про працю, наданої юридичною особою, при цьому з приводу недотримання вимог законодавства, які безпосередньо прав вказаного органу не порушують і шкоди йому не спричинили.
Крім того, суд особливо звертає увагу, що лист Виконкому Криничанської селищної ради Криничанського району Дніпропетровської області від 23.03.2018 р. № 375/02-16/20 (вх.№ 1989 від 26.03.2018 р.) згідно штемпелю вхідної кориспонденції надійшов до ГУ Держпраці у Дніпропетровській області (управління з питань праці) 25.04.2018 р. за вх.№2932, до ГУ Держпраці у Дніпропетровській області 25.04.2018 р. за №5586, натомість наказ на проведення інспекційного відвідування №245-І, підставою для якого став вказаний лист винесений 06.04.2018 р. Тобто, на момент винесення наказу на проведення інспектування така підстава як лист Виконкому Криничанської селищної ради Криничанського району Дніпропетровської області від 23.03.2018 р. № 375/02-16/20 не існувала, отже інспектування призначено до надходження підстави для його проведення.
На переконання суду, порядок проведення заходів зі здійснення державного нагляду (контролю), в тому числі щодо підстав та меж його проведення, повинен відбуватись з дотриманням Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
На користь такого висновку свідчить також системний аналіз положень ч. 2 ст.6, ч. 4 ст.2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Так, згідно з ч. 2 ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.
Згідно з ч. 4 ст.2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" заходи контролю здійснюються, зокрема органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
За викладених обставин, суд не знаходить підстав, визначених у ч. 1 ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" для проведення інспекційного відвідування ТОВ «Мегас».
Доказів зворотного суду не надано.
Як вбачається зі змісту наказу про проведення інспекційного відвідування та направлення на проведення інспекційного відвідування предметом здійснення позапланового заходу є додержання законодавства про працю. Фактично порушення щодо яких винесено оскаржуваний припис в оскаржуваних частинах стосуються посадових окладів працівників підприємства та виплати заробітної плати за час щорічної відпустки, що не узгоджується з підставою призначення інспекції за зверненням громадянина ОСОБА_13
Також, суд звертає увагу, що вибіркова перевірка, проведена шляхом аналізу наданих документів, охоплювала період з січня 2017 по березень 2018 р.. Відпускні ж більшості працівників, які зазначені в Акті, охоплюють період березень 2018 - квітень 2018 р., а відповідно до розділу ІІ Акту, період перевірки - січень 2017 - березень 2018 р., що також не узгоджується з вимогами Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та виходить за межі проведеного заходу.
Щодо встановлених порушень, які стали підставами для винесення припису у частині п.п.1 та 2.
Опис порушення згідно акту інспекційного відвідування:
Згідно наданого до перевірки штатних розкладів станом на 01.11.2017 р., станом на 01.01.2018 р. встановлено, що працівники Товариства з різними посадами мають однакові посадові оклади. Наприклад економісту станом на 01.01.2018 р. встановлений посадовий оклад у розмірі 3800,00 грн. (код за класифікатором посад 2441.2, тобто посада згідно із класифікатором відноситься до категорії професіонали), енергетику станом на 01.01.2018 р. встановлений посадовий оклад 3800,00 грн. (код за класифікатором посад 3113, тобто посада згідно із класифікатором відноситься до категорії фахівці), водію встановлений посадовий оклад у розмірі 3800,00 грн. (код за класифікатором 8322, тобто посада згідно із класифікатором відноситься до категорії робітники). Заступнику начальника цеха (код за класифікатором посад 1222.2, посада згідно із класифікатором відноситься до категорії керівники), техніку-технологу ( код за класифікатором посад 2145.2, посада згідно із класифікатором посад відноситься до категорії професіонали), інженеру-механіку груповому( код за класифікатором посад 2145.2, посада згідно із класифікатором посад відноситься до категорії професіонали), комірнику (код за класифікатором посад 9411, посада згідно із класифікатором посад відноситься до категорії найпростіші професії) станом на 01.01.2018 р. встановлено однакові оклади у розмірі 3900,00 грн. Тобто вище перелічені посадові оклади були встановлені без врахування міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень, а відповідно без диференціації розмірів посадових окладів.
Інспекцією встановлено, що формування тарифної системи у ТОВ «Мегас» здійснюється суб'єктивно, відносно вирішення питання з визначенням розміру заробітної плати окремим працівникам, а саме з порушенням вимог ст.6 Закону України «Про оплату праці» та ст.96 КЗпП України.
Відповідно до ст. 95 КЗпП України Мінімальна заробітна плата - це встановлений законом мінімальний розмір оплати праці за виконану працівником місячну (годинну) норму праці.
Мінімальна заробітна плата встановлюється одночасно в місячному та погодинному розмірах.
Розмір мінімальної заробітної плати встановлюється і переглядається відповідно до статей 9 і 10 Закону України "Про оплату праці" та не може бути нижчим від розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Мінімальна заробітна плата є державною соціальною гарантією, обов'язковою на всій території України для підприємств, установ, організацій усіх форм власності і господарювання та фізичних осіб, які використовують працю найманих працівників, за будь-якою системою оплати праці.
Заробітна плата підлягає індексації у встановленому законодавством порядку.
Згідно ст. 96 КЗпП України системами оплати праці є тарифна та інші системи, що формуються на оцінках складності виконуваних робіт і кваліфікації працівників.
Тарифна система оплати праці включає: тарифні сітки, тарифні ставки, схеми посадових окладів і професійні стандарти (кваліфікаційні характеристики).
Тарифна система оплати праці використовується при розподілі робіт залежно від їх складності, а працівників - залежно від кваліфікації та за розрядами тарифної сітки. Вона є основою для формування та диференціації розмірів заробітної плати.
Тарифна сітка (схема посадових окладів) формується на основі тарифної ставки робітника першого розряду та міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень розмірів тарифних ставок (посадових окладів).
Схема посадових окладів (тарифних ставок) працівників установ, закладів та організацій, що фінансуються з бюджету, формується на основі:
мінімального посадового окладу (тарифної ставки), встановленого Кабінетом Міністрів України;
міжпосадових (міжкваліфікаційних) співвідношень розмірів посадових окладів (тарифних ставок) і тарифних коефіцієнтів.
Мінімальний посадовий оклад (тарифна ставка) встановлюється у розмірі, не меншому за прожитковий мінімум, встановлений для працездатних осіб на 1 січня календарного року.
Віднесення виконуваних робіт до певних тарифних розрядів і присвоєння кваліфікаційних розрядів робітникам провадиться власником або органом, уповноваженим власником, згідно з професійними стандартами (кваліфікаційними характеристиками) за погодженням із виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником).
Вимоги до кваліфікаційних та спеціальних знань працівників, їх завдання, обов'язки та спеціалізація визначаються професійними стандартами або кваліфікаційними характеристиками професій працівників.
Порядок розроблення та затвердження професійних стандартів визначається Кабінетом Міністрів України.
Порядок розроблення та затвердження кваліфікаційних характеристик визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері праці та соціальної політики.
Колективним договором, а якщо договір не укладався - наказом (розпорядженням) власника або уповноваженого ним органу, виданим після погодження з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), а в разі відсутності первинної профспілкової організації - з вільно обраними та уповноваженими представниками (представником) працівників, можуть встановлюватися інші системи оплати праці.
Віднесення виконуваних робіт до певних тарифних розрядів і присвоєння кваліфікаційних розрядів робітникам провадиться власником або органом, повноваженим власником (наприклад, директором), згідно з професійними стандартами кваліфікаційними характеристиками) за погодженням із виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником). На підприємствах, де відсутній профспілковий орган, оклади погоджуються з представником трудового колективу.
Штатний розпис погоджено з представником трудового колективу - інспектором з кадрів ОСОБА_24
Інспекторами не були проведені дослідження професійних якостей працівників, складність виконуваної роботи або її об'єм для висновку про суб'єктивний характер посадових окладів. Також, не наведено норми законодавства, які забороняють встановлювати
Статтею 64 Господарського кодексу України визначено, що підприємство самостійно визначає свою організаційну структуру, встановлює чисельність працівників і штатний розпис.
Досліджуючи матеріали справи судом не встановлено порушень позивачем 96 КЗпП України при встановлені посадових окладів працівників, вони не є нижчими за прожитковий мінімум працездатних осіб поточного року, та загальна заробітна плата за повністю відпрацьовану часу відповідає ст. 95 КЗпП України, тобто була не нижче мінімальної.
Доказів зворотного суду не надано.
Відносно порушення №2. В періоді грудень 2017 р. - березень 2018 р. 17 працівникам Товариства, за їх заявами, були надані щорічні відпустки, або нараховано та виплачено компенсації за дні невикористаної щорічної відпустки, а саме: ОСОБА_6 (ткач) 24 календарних дні з 25.03.2018 р. по 18.04.2018 р., ОСОБА_7 24 дні з 25.03.2018р. по 18.04.2018р., ОСОБА_8 (ткач) 24 календарних дні з 24.03.2018р. по 17.04.2018р., ОСОБА_9 (ткач) 10 календарних днів з 27.03.2018р. по 05.04.2018р., ОСОБА_10 (підсобний працівник) 24 календарних дні з 26.01.2018 по 19.04.2018, ОСОБА_11 (ткач) 24 календарних дні з 26.03.2018 по 19.04.2018, ОСОБА_12 (ткач) 10 календарних днів з 25.03.2018 по 03.04.2018, ОСОБА_13 (оператор АНЛВУ) компенсація відпустки 9к.д 28.02.2018, ОСОБА_14 (оператор мотального устаткування) 24 календарних дні з 26.02.2018 р. по 22.03.2018 р., ОСОБА_15 (оператор АНЛВУ) з 25.02.2018 по 21.03.2018, ОСОБА_16 (інженер - електрик) компенсація відпустки 4 к.д. 19.02.2018р., ОСОБА_17 (оператор АНЛВУ) 24 календарних дні з 25.02.2018 по 21.03.2018, ОСОБА_18 (сторож) 24 календарних дні з 23.02.2018 по 19.03.2018, ОСОБА_19 (ткач) 24 календарних дня з 26.03.2018 р. по 19.04.2018р., ОСОБА_20 (водій транспортних засобів) 24 календарних дні з 26.03.2018 по 19.04.2018 р., ОСОБА_21 (оператор мотального устаткування) 10 календарних днів з 24.03.2018 по 02.04.2018, ОСОБА_22 (майстер) 24 календарних дні з 26.03.2018р. по 19.04.2018р.
Заробітна плата працівникам за час щорічної відпустки розраховується виходячи із середньої заробітної плати за 12 попередніх місяці. Але нарахування коштів за час щорічної відпустки працівникам Товариства середня заробітна плата не відповідає вимогам пункту №7 постанови №100, яким передбачено наступне: «нарахування виплат за час щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв'язку з навчанням, творчої відпустки, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей, або компенсації за невикористані відпустки, тривалість яких розраховується в календарних днях, провадиться шляхом ділення сумарного заробітку за останні перед наданням відпустки 12 місяців або за менший фактично відпрацьований період на відповідну кількість календарних днів року чи меншого відпрацьованого періоду (за винятком святкових і неробочих днів, встановлених законодавством). Одержаний результат перемножується на число календарних днів відпустки».
Згідно ст.74 КЗпП України громадянам, які перебувають у трудових відносинах з підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, виду діяльності та галузевої належності, а також працюють за трудовим договором у фізичної особи, надаються щорічні (основна та додаткові) відпустки із збереженням на їх період місця роботи (посади) і заробітної плати.
Статтею 21 Закону України «Про відпустки» заробітна плата працівникам за час відпустки виплачується не пізніше ніж за три дні до її початку.
Порядок обчислення заробітної плати працівникам за час щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв'язку з навчанням, творчої відпустки, відпустки у зв'язку з усиновленням дитини, відпустки для підготовки та участі в змаганнях, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей або повнолітню дитину - особу з інвалідністю з дитинства підгрупи А I групи та компенсації за невикористані відпустки, встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Працівникам, які мають право на соціальні відпустки, передбачені статтями 17 і 18 цього Закону, виплачується державна допомога на умовах, передбачених Законом України "Про державну допомогу сім'ям з дітьми" та іншими нормативно-правовими актами України.
В ході судового розгляду встановлено, що при розрахунку відпускних за період березень-квітень 2018 р. допущено механічну помилку, а саме не враховано вихідний день з огляду на святкування свята 25 грудня.
Позивачем було виправлено виявлену під час інспекційного відвідування помилку 04.04.2018 р., доплативши 20.04.2018 р. працівникам недоотримані ними кошти, що підтверджується бухгалтерською довідкою, банківською випискою, які наявні в матеріалах справи. Згідно журналу-ордеру за рахунком 66, та розрахункових листків по працівникам і звітності з ЄСВ за квітень 2018 року суми у розмірах 1,44 грн. до 13,41 грн. (в залежності від кількості днів відпустки) було нараховано у квітні 2018 р.
З огляду на викладене, у суду відсутні підстави вважати, що працівникам не донараховані суми заробітної плати під час відпусток.
Окремо суд зазначає, що під час інспекційного відвідування, оскарження висновків акту інспекційного відвідування та/або припису, відповідачем не було зазначено не недостатність або відсутність документів та/або їх ненадання.
Таким чином, порушення, зафіксовані у акті інспекційного відвідування не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду справи.
Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не спростовують.
Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із ст. 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень, закріплених ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, правомірність оскаржуваного припису не доведена.
У відповідності до ч. 7 ст. 4 Закону №877 у разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов'язків суб'єкта господарювання або повноважень органу державного нагляду (контролю), така норма трактується в інтересах суб'єкта господарювання.
При цьому судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.
За наведених обставин у сукупності, враховуючи, що судом встановлені процедурні порушення інспекційного відвідування, відсутність підстав проведення інспекційного відвідування, а також спростування виявлених під час інспекції порушень, які досліджувались в рамках розгляду даної справи, слідує висновок про протиправність оскаржуваних пунктів припису про усунення порушень за наслідками такого заходу контролю, а відтак позов підлягає задоволенню.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 9, 11, 14, 72, 73, 77, 90, 139, 241, 250 КАС України, суд, -
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегас» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування пунктів 1 та 2 припису, - задовольнити.
Визнати протиправними та скасувати пункти 1 та 2 припису про усунення виявлених порушень № ДН 405/248/АВ/П від 02.05.2018 р., винесеного головним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Дніпропетровському регіоні Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Павловою Наталією Анатоліївною.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 29 грудня 2018 року.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили 29.12.18 Суддя З оригіналом згідно Помічник судді В.С. Віхрова В.С. Віхрова Ю.Ю. Ковтун