Справа № 813/2839/18
Суддя: Москаль Ростислав Миколайович
Дата ухвалення: 2019-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №813/2839/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2019 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Москаля Р.М., за участі секретаря судового засідання Михалюк М.Ю., представника позивача Тибінки В.Я., представника відповідача Чабана О.С., розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Львові адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Р-Інженіринг» до Головного управління ДФС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Р-Інженіринг» (далі - ТОВ «Р-Інженіринг», позивач) 04.07.2018 звернулося до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС у Львівській області (далі - ГУ ДФС у Львівській області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 06.02.2018 № . Позовні вимоги обґрунтовано тим, що контролюючий орган при проведенні камеральної перевірки щодо термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних позбавив ТОВ «Р-Інженіринг» як платника податків можливості надати пояснення та брати участь у проведенні цієї перевірки. Позивач вважає, що сам по собі вид камеральної перевірки, що проводиться без надання платнику податків права на подання пояснень та документів, що стосуються предмета перевірки, позбавляє контролюючий орган можливості об'єктивно здійснювати аналіз законності діяльності такого платника та дійти обґрунтованих висновків щодо порушення податкового законодавства. При цьому позивач посилається на рішення Європейського суду з прав людини та закріплені в цих рішеннях принципи «правової визначеності» та «належного урядування». Позивач також зазначає, що відповідно до норм статті 58 ПК України податкове повідомлення-рішення не призначене для застосування до платника податків штрафних санкцій за порушення термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Позивач також стверджує, що порушення строків реєстрації податкових накладних відбулося з вини контролюючого органу, тому штраф за затримку їх реєстрації є безпідставним.

В судовому засіданні представник позивача висловився, що платник податків не здійснює реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а лише надсилає такі до реєстру, реєстрацію податкових накладних здійснює контролюючий орган; ТОВ «Р-Інженіринг» вчасно надіслало податкові накладні до Єдиного реєстру податкових накладних. На запитання суду не зміг пояснити, якими доказами підтверджується такі його твердження та чому такі доводи не зазначені в позові, а докази на підтвердження таких обставин не подавалися на стадії підготовчого провадження, що тривало три місяці.

Відповідач позов не визнає. Представник відповідача подав відзив на позовну заяву (а.с. 32-33), просить суд відмовити в задоволенні позову ТОВ «Р-Інженіринг» та стверджує, що відповідач правомірно наклав на позивача штраф в розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, оскільки позивач порушив терміни реєстрації цих податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивач подав відповідь на відзив (а.с. 41-44). Знову вказав, що під час проведення камеральної перевірки ТзОВ «Р-Інженіринг» був позбавлений контролюючим органом права, як бути присутнім при проведенні цієї перевірки, так і подати заперечення до акта перевірки. Вказує, що акт перевірки від 13.01.2018 № 107/13-01-12-91/36769054 надійшов на адресу позивача в одному конверті із спірним податковим повідомленням-рішенням. Вважає, що штраф за затримку реєстрації таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є безпідставним.

Суд заслухав пояснення учасників справи, дослідив долучені до матеріалів справи письмові докази та встановив такі фактичні обставини справи і відповідні їм правовідносини:

ТОВ «Р-Інженіринг» зареєстроване як юридична особа 04.03.2010 року з присвоєнням ідентифікаційного коду 36769054 (а.с. 22-23).

Документообіг між платником податків та контролюючим органом щодо реєстрації податкових накладних відбувається в електронному вигляді, як це передбачено Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних.

ТОВ «Р-Інженіринг» за результатами проведених господарських операцій склало та подало на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкові накладні, а саме:

- податкову накладну № 3 від 11.10.2017 (а.с. 11) подало на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних 15.11.2017 о 10:44:08. Цю накладну прийнято до обробки 15.11.2017 за № , що підтверджується квитанцією про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с. 12);

- податкову накладну № 14 від 29.12.2017 (а.с.14) подало на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних 15.01.2018 о 23:08:16. Цей документ доставлено до ДФС України, проте документ не прийнято на підставі пункту 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних від 29.12.2010 № 1246 (у редакції постанови КМ України від 26.04.2017 № 341), оскільки операційний день для реєстрації документів триває щодня з 00 до 23 год., що підтверджується відповідною квитанцією (а.с. 15). При цьому платнику податків роз'яснено, що він вправі надіслати цей документ повторно. 16.01.2018 о 20:30:02 позивач повторно подав податкову накладну № 14 від 29.12.2017 на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних, таку прийнято та зареєстровано, про що свідчить квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.01.2018 № (а.с.16).

Головне управління ДФС у Львівській області провело камеральну перевірку термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, або розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «Р-Інженіринг». За результатами перевірки складено акт від 31.01.2018 № 107/13-01-12-91/36769054 (а.с. 9). В акті перевірки зафіксовано, що платник несвоєчасно зареєстровав податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме:

- податкову накладну № 3 на суму ПДВ 333333,33 грн., виписану 11.10.2017, зареєстровано 15.11.2017, з порушенням граничного терміну реєстрації податкової накладної на 15 днів;

- податкову накладну № 14 на суму ПДВ 426307,60 грн., виписану 29.12.2017, зареєстровано 16.01.2018, з порушення на 1 день граничного терміну реєстрації податкової накладної.

Контролюючий орган зробив висновок, що ТОВ «Р-Інженіринг» відповідно до пункту 201.10 статті 201 розділу ІІ Податкового кодексу України порушило граничні терміни реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На підставі висновків акта перевірки від 31.01.2018 № 107/13-01-12-91/36769054 ГУ ДФС у Львівській області винесло податкове повідомлення-рішення від 06.02.2018 № , яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 759640,93 грн. застосовано штраф у розмірі 10 % в сумі 75964,09 грн. (а.с. 10).

Платник податку оскаржив це податкове повідомлення - рішення в адміністративному порядку, - 02.04.2018 подав до ДФС України скаргу № 31 (а.с. 17-18). Рішенням від 30.05.2017 № 18809/6/99-99-11-03-01-25 ДФС України залишила скаргу ТОВ «Р-Інженіринг» без розгляду та повернула її, оскільки така подана ТОВ «Р-Інженіринг» з порушенням 10-денного терміну оскарження, визначеного п. 56.6 статті 56 ПК України (а.с.19-20).

При прийнятті рішення суд керується такими правовими нормами:

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Відповідно до підпункт 20.1.4. п. 20.1. статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Главою 8 ПК України визначені види перевірок контролюючих органів та порядок їх проведення. Відповідно до пунктом 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Статтею 76 ПК України визначено порядок проведення камеральної перевірки. Так, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова (пункт 76.1.).

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу (пункт 76.2.).

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу (пункт 76.3.).

Відповідно до пункту 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 86.7. статті 86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом п'яти робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв'язку з необхідністю з'ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

Відповідно до 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Наказом Міністерства фінансів України № 1204 від 28.12.2015 затверджено Порядок надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, який визначає форму та порядок надіслання (вручення) контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків. Як зазначено в пункті 2 розділу ІІ Порядку відповідний структурний підрозділ контролюючого органу складає податкове повідомлення-рішення, зокрема, за формою, «Н» - за порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 Кодексу.

Відповідно до пункту 201.1. статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов'язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до пункту 201.7. статті 201 ПК України податкова накладна з податку на додану вартість складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно з пунктом 120-1.1. статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначає Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (у редакції постанови КМ України від 26.04.2017 № 341, далі - Порядок №1246).

У пункті 2 цього Порядку наведено визначення термінів:

- податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації;

- операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Як зазначено в пункті 3 Порядку №1246 операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Порядок № 1246 містить такі положення:

8. Податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку.

10. Після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця) у такому порядку: електронний цифровий підпис головного бухгалтера (бухгалтера) або електронний цифровий підпис керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера); електронний цифровий підпис, який за правовим статусом прирівнюється до печатки (у разі наявності).

11. Після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

12. Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: […]

13. За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

14. Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

15. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

При вирішенні цього спору суд керується такими міркуваннями:

ПК України зобов'язує платника ПДВ - продавця товарів/послуг в установлені терміни скласти податкову накладну та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних в межах граничних строків, визначених абзацом 14 статті 201.10 ПУ України. Порушення цих строків до 15 календарних днів відповідно до норми статті 120-1 ПК України має наслідком застосування до платника податків штрафних санкцій у розмірі 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеного в такій податковій накладній. При цьому для продавця товарів/послуг підтвердженням факту прийняття виписаної ним податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є відповідна квитанція, яка надсилається контролюючим органом. Чинний на момент виникнення спірних правовідносин Порядок реєстрації податкових накладних визначав, що операційний день для подання платниками податків податкових накладних для реєстрації триває з 0 до 23 години, тому надіслана в період з 23:00 до 00:00 податкова накладна вважалася неподаною.

Суд встановив, що 11.10.2017 ТОВ «Р-Інженіринг» виписало податкову накладну №3 на суму ПДВ 333333,33 грн. та подало її на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних 15.11.2017 о 10:44:08. Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, таку прийнято до обробки 15.11.2017 за №. 29.12.2017 ТОВ «Р-Інженіринг» виписало податкову накладну № 14 на суму ПДВ 426307,60 грн. та подало її на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних 15.01.2018 о 23:08:16. Оскільки встановлений законодавством операційний день для реєстрації документів в ЄРПН закінчився о 23.00, цей документ не було прийнято, а платнику податків роз'яснено право надіслати його повторно. 16.01.2018 о 20:30:02 позивач повторно подав податкову накладну № 14 від 29.12.2017 на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних, таку згідно з квитанцією № прийнято та зареєстровано 16.01.2018.

Отже, ТОВ «Р-Інженіринг» податкову накладну № 3 від 11.10.2017 (останній день для реєстрації котрої є 31.10.2017) подало на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних 15.11.2017, а податкову накладну № 14 від 29.12.2017 (останній день для реєстрації якої є 15.01.2018) подало на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних 16.01.2018. Відтак, підприємство в обох випадках порушило п'ятнадцятиденний строк для реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Тому суд погоджується з доводами контролюючого органу про те, що платник податку не дотримався визначеного статтею 201.10 ПК України строку для реєстрації податкових накладних в ЄРПН, що свідчить про наявність складу податкового правопорушення, передбаченого пунктом 120-1.1. статті 120-1 ПК України. З огляду на це суд дійшов висновку, що контролюючий орган прийняв цілком обґрунтоване та законне рішення про накладення на платника податків штрафу в розмірі 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в згаданих податкових накладних, що становить 75964,09 грн.

Оцінюючи доводи позивача щодо порушення його прав самою процедурою камеральної перевірки, а також формою рішення, яким до нього застосовано штраф, суд керується такими міркуваннями:

перевірка своєчасності реєстрації податкових накладних у ЄРПН віднесена ПК України до предмету камеральної перевірки; особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. З огляду на викладене суд вважає безпідставним посилання позивача про порушення контролюючим органом його прав як платника податків щодо можливості надати пояснень та особистої участь у проведенні камеральної перевірки, оскільки такі процесуальні права для цього виду перевірки не передбачені.

Суд також вважає безпідставними твердження позивача про те, що положення статті 58 ПК України не дають підстав для застосування до платника податків штрафних санкцій за порушення термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних у формі податкового повідомлення - рішення. Відповідно до частини другої статті 58 ПК України податкове повідомлення - рішення надсилається (вручається) за кожним окремим податком, збором та/або разом із штрафними санкціями, передбаченими цим Кодексом, а також за кожною штрафною (фінансовою) санкцією за порушення норм іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на такий контролюючий орган, та/або пенею за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності. З огляд на це визначення штрафних санкцій за порушення строків реєстрації податкових накладних оформляється податковим повідомленням - рішенням. На підставі делегованих частиною першою статті 58 ПК України повноважень Міністерство фінансів України видало наказ № 1204 від 28.12.2015, яким затвердило Порядок надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків; відповідно до пункту 2 розділу II Порядку контролюючий орган складає податкове повідомлення-рішення за формою «Н» - за порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 ПК України. З огляду на це суд вважає, що відповідач прийняв рішення про накладення штрафу встановленої форми.

В контексті порушених позивачем питань щодо дотримання державою Україна своїх міжнародних зобов'язань відповідно до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - ЄКПЛ) суд зазначає таке.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до ЄКПЛ кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Оцінюючи норми ст.ст. 120-1, 201 ПК України в цьому контексті суд враховує, що з датою реєстрації податкової накладної в ЄРПН безпосередньо пов'язані: - право зазначеного в цій накладній платника податку - покупця на формування податкового кредиту на підставі господарських операцій з платником податку, котрий виписав податкову накладну; - підстави для формування показників податкової звітності як продавця (особи, що виписала податкову накладну), так і зазначеного в цій податковій накладній платника податку - покупця. Суд вважає, що встановлений пунктом 201.10 статті 201 ПК України строк для реєстрації податкової накладної в ЄРПН, що становить як мінімум 15 днів з дати її виписки, є цілком достатнім та реальним для виконання платником податків. З огляду на це запровадження державою штрафних санкцій за недотримання платником податків законодавства в сфері адміністрування податків та зборів цілком відповідає положенням статті 1 Першого протоколу до ЄКПЛ щодо введення в дію таких законів, які вона вважає за необхідне, для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Підсумовуючи свої висновки суд дійшов переконання, що податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Львівській області від 06.02.2018 № відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, оскільки прийняте в межах повноважень, на підставі та у спосіб, що визначений ПК України. Тому суд вважає, що підстав для скасування цього податкового повідомлення - рішення немає.

З огляду на висновки суду по суті спору, понесені ТОВ «Р-Інженіринг» судові витрати не відшкодовуються та покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 19-20, 22, 25-26, 90, 139, 229, 241-246, 250, 251, 255, 295, пп. 15.5 п.15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

в задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю "Р-Інженіринг" (81500, Львівська область, Городоцький район, м. Городок, вул. Людкевича, буд. 14; ідентифікаційний код 36769054) до Головного управління ДФС у Львівській області (79003, Львівська область, м. Львів, вул. Стрийська, буд. 35; ідентифікаційний код 39462700) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 06.02.2018 № , - відмовити повністю.

Понесені позивачем судові витрати покласти на нього.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, що постановив рішення, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено і підписано 22.01.2019.

Суддя Москаль Р.М.