Справа № 1340/4964/18
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2019-01-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 1340/4964/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 січня 2019 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

Головуючої-судді: Мричко Н.І.,

за участю секретаря судового засідання Мусій С.В.,

представника позивача Гуліна Ю.О.,

представника відповідача Папроцького І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Будівельна компанія «Буделектромонтаж» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю м. Львова про визнання протиправною і скасування постанови,-

в с т а н о в и в :

Приватне підприємство «Будівельна компанія «Буделектромонтаж» (надалі - ПП «БК «Буделектромонтаж», Позивач) звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю м. Львова (надалі - Інспекція ДАБК м. Львова) про визнання протиправною та скасування постанови Інспекції ДАБК м. Львова № 0006-вих-3455/64 від 28.09.2018 року.

Позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, шо Відповідачем протиправно, не маючи належних правових підстав, прийнято оскаржувану постанову, а тому така підлягає скасуванню.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, згідно з яким просив суд відмовити у задоволенні позову ПП «БК «Буделектромонтаж» повністю. Вважає, що наявні підстави для прийняття Інспекцією ДАБК м. Львова оскаржуваної постанови, оскільки Позивачем у справі на об'єкті «Будівництво зблокованих шестиквартирних будинків із знесенням існуючого будинку у м. Львові на вул. Загородній, 47» порушені вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та правил (арк. справи 133-136).

Представником Позивача подані заперечення на відзив Відповідача (арк. справи 141-143).

Ухвалою судді від 05.11.2018 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

У судовому засіданні представник Позивача позовні вимоги підтримав повністю з підстав викладених у позовній заяві та запереченні на відзив. Просив позов задовольнити повністю.

У судовому засіданні представник Відповідача проти позову заперечив з підстав викладених у відзиві на позовну заяву. Просив у задоволенні позову відмовити повністю.

З'ясувавши зміст спірних правовідносин, дослідивши долучені до матеріалів справи докази, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.

27.02.2018 начальником Інспекції ДАБК у м. Львові виданий наказ «Про затвердження плану перевірок об'єктів будівництва на 2018 рік». Згідно з додатком до наказу № 1-П від 27.02.2018 у пункті № 10 заплановане проведення заходу «Будівництво зблокованих шестиквартирних будинків із знесенням існуючого будинку у м. Львові на вул. Загородній, 47». У графі: «які напрямки діяльності суб'єкта перевіряються» зазначено: відповідність виконаних будівельних робіт до містобудівного законодавства, державних будівельних норм, стандартів та правил (арк. справи 51-52).

На виконання вказаного вище наказу, 26.07.2018 начальником Інспекції ДАБК у м. Львові виданий наказ № 431-п «Про проведення планової перевірки». Згідно з вказаним наказом, вирішено провести планову перевірку об'єкта «Будівництво зблокованих шестиквартирних будинків із знесенням існуючого будинку у м. Львові на вул. Загородній, 47». Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (арк. справи 55 зворот).

На виконання наказу Інспекції ДАБК у м. Львові від 26.07.2018 № 431-П, начальником Інспекції ДАБК у м. Львові, видане направлення для проведення планового заходу від 26.07.2018 № 431-п (арк. справи 55).

10.08.2018 провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м. Львові ОСОБА_4 складений Акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій (арк. справи 56).

10.08.2018 провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м. Львові ОСОБА_4 складений Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Згідно з вказаним Приписом встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_5 недопущено посадових осіб Інспекції ДАБК у м. Львові на об'єкт «Будівництво зблокованих шестиквартирних будинків із знесенням існуючого будинку у м. Львові на вул. Загородній, 47» та не надано жодних документів. Зобов'язано забезпечити до 23.08.2018 доступ посадових осіб Інспекції ДАБК у м. Львові до проведення планової перевірки на об'єкті «Будівництво зблокованих шестиквартирних будинків із знесенням існуючого будинку у м. Львові на вул. Загородній, 47» (арк. справи 57).

21.08.2018 начальником Інспекції ДАБК у м. Львові виданий наказ № 492-П «Про проведення позапланової перевірки». Такий наказ виданий з метою перевірки припису від 10.08.2018 «про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил» (арк. справи 59).

На виконання наказу від 21.08.2018 № 492-П та з метою перевірки припису від 10.08.2018 «про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил», начальником Інспекції ДАБК у м. Львові видане направлення від 21.08.2018 № 492-П для проведення позапланового заходу. Визначений строк дії направлення з 22 серпня 2018 до 06.09.2018 (арк. справи 58).

06.09.2018 начальник відділу інспекційної роботи ОСОБА_6 звернувся до начальника Інспекції ДАБК у м. Львові із службовою запискою про продовження терміну позапланової перевірки (арк. справи 60).

06.09.2018 начальником Інспекції ДАБК у м. Львові виданий наказ № 524-П «Про проведення позапланової перевірки.» Згідно з таким наказом продовжено на 2 робочі дні термін проведення позапланової перевірки на об'єкті «Будівництво зблокованих шестиквартирних будинків із знесенням існуючого будинку у м. Львові на вул. Загородній, 47» (арк. справи 62).

На виконання наказу від 06.09.2018 № 522-П та службової записки начальника відділу інспекційної роботи про продовження терміну позапланової перевірки від 06.09.2018 (№ 492 від 21.08.2018) начальником Інспекції ДАБК у м. Львові видане направлення від 06.09.2018 № 524-П про проведення позапланового заходу (арк. справи 61).

У період з 22.08.2018 по 10.09.2018 перевірено дотримання суб'єктами містобудівних вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: «Будівництво зблокованих шести квартирних будинків із знесенням існуючого будинку у м. Львові на вул. Загородній, 47». Замовник ОСОБА_5, підрядник ПП «БК «Буделектромонтаж». За результатами перевірки складений Акт № 1/524-пп (арк. справи 63-71).

Під час проведеної перевірки встановлені наступні порушення з боку ПП «БК «Буделектромонтаж»:

- (частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзацу 2 частини 1 статті 5 Закону України «Про основи містобудування» абзац 2 частини 1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», пункт 7.43, пункт 7.45 ДБН 360-92**) в порушення п. 2.11 містобудівних умов та обмежень, затверджених рішенням Львівської міської ради № 697 від 05.08.2016, проектною документацією не забезпечено необхідної кількості місць для зберігання автотранспорту відповідно до ДБН 360-92**. Вулиця Загородня, 47 знаходиться в периферійній зоні міста (відповідно до схеми підзон за планувальним регламентом, розробленої ДП «Містопроект». Проектом запроектовано 12 квартир, з яких 4-2-кімнатних та 8-3-кімнатних. Таким чином, нормативна кількість машиномісць для постійного зберігання становитиме: (12*0,5=6)=6м/м та тимчасового зберігання: 12*0,1)=1,2. Що в сукупності становить (6+1,2)=7.2 машиномісць. Однак проектною документацією паркомісць не запроектовано.

- (частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» абзацу 2 частини 1 статті 5 Закону України «Про основи містобудування» абзац 2 частини 1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність») проект «Будівництво зблокованих шести квартирних будинків із знесенням існуючого будинку у м. Львові на вул. Загородній, 47» розроблено за відсутності технічних умов стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок ПАТ «Львівобленерго». Технічні умови стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок ПАТ «Львівобленерго» видано 01.09.2016. Також ПАТ «Львівобленерго» 06.09.2016 видано технічні умови № 33/1882 на приєднання зблокованих шести квартирних житлових будинків із знесенням існуючого будинку у м. Львові на вул. Загородній, 47 до газорозподільної системи. Таким чином, на момент розроблення проектної документації були відсутні технічні умови, які є складовою частиною вихідних даних. Технічні умови на приєднання зблокованих шести квартирних житлових будинків із знесенням існуючого будинку у м. Львові на вул. Загородній, 47 до централізованих систем водопостачання та водовідведення відсутні;

- (табл.1, додаток 3.1, п. 3.13 ДБН 360-92**) проектна документація розроблена з порушенням будівельних норм, а саме відстань між будинком, що зводиться та будинком № 45 на вул. Загородній становить 6,10 м, а також (побутовий розрив) до будинку № 62 на вул. На Чвертях становить 13,65;

- (частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» абзацу 2 частини 1 статті 5 Закону України «Про основи містобудування» абзац 2 частини 1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», пункт 2.9 містобудівних умов та обмежень затверджених рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради № 697 від 05.08.2016, пункту 3.16, табл. 3.2 ДБН 360-92**) проектною документацією, майданчиків ігрового, відпочинкового, господарського та гостьової автостоянки - не запроектовано.

10.09.2018 провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи інспекції ДАБК у м. Львові ОСОБА_4 складений протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ПП «БК «Буделектромонтаж» (арк. справи 72-73).

10.09.2018 за результатами позапланової перевірки ПП «БК «Буделектромонтаж» провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи інспекції ДАБК у м. Львові ОСОБА_4 складений Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Зобов'язано в 30-ти денний термін з дня отримання припису усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (арк. справи 74-75).

Одночасно 10.09.2018 провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи інспекції ДАБК у м. Львові ОСОБА_4 складений Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіту (арк. справи 76-77).

28.09.2018 начальником Інспекції ДАБК у м. Львові винесена постанова № 0006- вих-3455/64 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Згідно з вказаною постановою, за порушення частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» абзац 2 частини 1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», пункту 2.9 містобудівних умов та обмежень затверджених рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради № 697 від 05.08.2016, пункту 7.43, пункту 7.45, пункту 3.16, табл. 3.2 ДБН 360-92**, табл. 1 додаток 3.1, пункт 3.13 ДБН 360-92** визнано ПП «БК «Буделектромонтаж» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в сумі 165690,00 грн. (арк. справи 126-128).

Оскаржувана постанова скерована на адресу Позивача у справі 03.10.2018, що підтверджується копією з фіскального чека, який міститься на арк. справи 129 зворот, та отримано Позивачем 08.10.2018. Вказані обставини не заперечувалися сторонами.

Позивач не погоджуючись із постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2018 № 0006- вих-3455/64, оскаржив таку в судовому порядку.

При вирішенні спору, суд виходив з наступного.

Позивач оскаржуючи постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2018 № 0006- вих-3455/64 зазначає, що у Відповідача відсутні підстави для проведення позапланової перевірки Позивача. З цього приводу суд зазначає наступне.

Як зазначалося вище, згідно з наказом Інспекції ДАБК у м. Львові від 27.02.2018 №1-п затверджений план перевірок об'єктів будівництва на 2018 рік. У вказаному наказі, передбачена перевірка об'єкта будівництва по вул. Загородній, 47 у м. Львові.

12.07.2018 Інспекцією надіслано повідомлення про проведення планової перевірки замовнику будівництва, яке отримано ним 16.08.2018.

26.07.2018 видано направлення для проведення планової перевірки № 431-п строком дії з 30.07.2018 по 10.08.2018 та наказ від 26.07.2018 № 431-п. За результатами виїзду на місце проведення робіт 10.08.2018 встановлено, що замовник будівництва - ОСОБА_5 не допустила посадових осіб Інспекції до проведення перевірки. У зв'язку з наведеним 10.08.2018 виданий припис про усунення порушень шляхом забезпечення доступу посадових осіб Інспекції до проведення планової перевірки об'єкта «Будівництво зблокованих шестиквартирних житлових будинків із знесенням існуючого будинку у м. Львові на вул. Загородня, 47».

Відповідно до абзацу «б» пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, підставою для проведення позапланової перевірки є перевірка виконання суб'єктом містобудівної, діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до акта перевірки № 1/524-пп, перевірку проведено в строк з 22.08.2018 по 10.09.2018 на підставі направлень № 492-пп від 21.08.2018 (наказ № 492-п від 21.08.2018) та від 06.09.2018 № 524-пп (про продовження терміну, наказ від 06.09.2018 № 524-пп). У направленнях зазначено підставу для перевірки: перевірка припису від 10.08.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Отже перевірка, за результатами якої винесено оскаржувану постанову, проводилась на підставі припису, який було видано замовнику будівництва за результатами попередньої перевірки.

Таким чином, посилання Позивача на відсутність підстав для проведення перевірки ПП «БК «Буделектромонтаж» судом до уваги не беруться.

Щодо незгоди Позивача із виявленими під час перевірки порушеннями, а саме відсутності в проектній документації дитячого ігрового, відпочинкового, господарського майданчиків, суд зазначає наступне.

Позивач вказує на те, що ДБН дозволяє при проектуванні об'єкта використовувати наявні по сусідству майданчики. З цього приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 3.25в* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» на території районів садибної забудови слід передбачати розміщення майданчиків для ігор дітей дошкільного і молодшого шкільного віку та занять фізкультурою, автостоянок для тимчасового зберігання, майданчиків для сміттєзбірників загального користування. Питомі розміри майданчиків для ігор дітей та автостоянок допускаешься зменшувати відносно показників, наведених у таблиці 3.2, але не більше ніж на 30%. Майданчики для сміттєзбірників загального користування слід розміщувати на відстані не менше ніж 20 м від стін житлового будинку, їх розміри та кількість визначаються розрахунком.

Відповідно до пункту 3.16 вказаного ДБН при проектуванні житлової забудови слід передбачати розміщення майданчиків, розмір яких і відстані від них до житлових і громадських будинків треба приймати не менші ніжу таблиці 3.2., а саме: ігрові майданчики для дітей дошкільного й молодшого шкільного віку - (питомі розміри майданчиків, кв.м на 1 люд - 0,7, найменші відстані від майданчиків до вікон житлових і громадських будинків, м - 12); для відпочинку дорослого населення: (питомі розміри майданчиків, кв.м на 1 люд - 0,1, найменші відстані від майданчиків до вікон житлових і громадських будинків, м - 10); для занять фізкультурою (питомі розміри майданчиків, кв.м на 1 люд - 0,2, найменші відстані від майданчиків до вікон житлових і громадських будинків, м - 10-40); для господарських цілей (питомі розміри майданчиків, кв.м на 1 люд - 0,3, найменші відстані від майданчиків до вікон житлових і громадських будинків, м - 20); для вигулювання собак (питомі розміри майданчиків, кв.м на 1 люд - 0,3, найменші відстані від майданчиків до вікон житлових і громадських будинків, м - 40); для стоянки автомашин (питомі розміри майданчиків, кв.м на 1 люд - 0,8, найменші відстані від майданчиків до вікон житлових і громадських будинків, за табл. 7.5).

З вищенаведеного вбачається, що ДБН не лише дозволяє використовувати існуючімайданчики, а ставить певні вимоги до їх мінімальної площі з розрахунку на одну людину, а також максимальні та мінімальні відстані до таких.

Суд встановив, що в проектній документації, розробленій ПП «БК Буделектромонтаж» не запроектовано дитячого ігрового, відпочинкового, господарського майданчиків.

Позивач на підтвердження погодження можливості використання дитячих майданчиків, відпочинкового та господарського майданчика в межах пішохідної доступності та в межах сформованої забудови кварталу надав копію з листа Залізничної райадміністрації Львівської міської ради № 32-вих-818 (арк. справи 34-35). У вказаному листі зазначено, «що ваше звернення щодо встановлення дитячого майданчика на території ЛКП «Левандівка» розглянуто... ви можете долучитися до встановлення окремих конструктивних елементів дитячих майданчиків за такими адресами...».

Відповідно до копії з листа ЛКП «Левандівка» № 2/1405 від 19.12.2013 (арк. справи 32-33) зазначено, що «найближчі контейнерні майданчики розташовані за адресами: вул. Повітряна, 30, вул. Повітряна-Немирівська, вул. Повітряна-Тісна, вул. Низинна, 4... Додатково інформуємо про можливість встановлення за адресою вул. загородня, 47 індивідуальних сміттєвих бачків...».

З огляду на наведене вище, суд зазначає, що лист Залізничної райадміністрації Львівської міської ради № 32- вих-818 стосується лише переліку запропонованих дитячих майданчиків. Лист ЛКП «Левандівка» № 2/1405 від 19.12.2013 також стосується можливих варіантів розміщення місць для збору ТПВ, а в поданих проектних рішеннях відсутня інформація про те, який конкретно дитячий майданчик (місце розташування) чи місце розташування контейнерів для збору ТПВ запроектовано для використання, не наведено жодних розрахунків.

Тобто, в жодному з поданих документів не відображено, який саме існуючий майданчик буде використано, на скільки осіб він розрахований, на скільки осіб він має бути розширений чи дообладнаний, які відстані від нього до проектованого будинку. Така інформація відсутня в проекті як станом на час проведення перевірки так і станом на час розгляду справи судом. Доказів протилежного Позивачем суду не надано.

Щодо виявленого порушення відстані до будинку № 45 на вул. Загородній у м. Львові, суд зазначає наступне.

Позивач вказує на те, що оскільки проектований будинок знаходиться в зоні садибної забудови, то при проектуванні ним було застосовано розділ ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», який стосується садибної забудови і в якому відсутні норми про побутові розриви, а оскільки в будинку № 45 зі сторони проектованого будинку відсутні вікна, то протипожежний розрив також дотримано.

З приводу побутового розриву слід зазначити наступне.

У відповідності до пункту 2.1 розділу 2 «Загальна організація міських і сільських поселень» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» зазначено, що територія міста за функціональним призначенням і характером використання поділяється на сельбищну, виробничу, в тому числі зовнішнього транспорту, і ландшафтно-рекреаційну.

В пункті 2.2 цього ДБН зазначено, що до сельбищної території входять ділянки житлових будинків, громадських установ, будинків і споруд, у тому числі навчальних, проектних, науково-дослідних та інших інститутів без дослідних виробництв, внутрішньосельбищна вулично-дорожна і транспортна мережа, а також площі, парки, сади, сквери, бульвари, інші об'єкти зеленого будівництва й місця загального користування.

З наведеного видно, що поняття «сельбищна територія» є загальним та об'єднує всі без винятку житлові будинки (в т.ч. садибні та багатоповерхові).

Інспекцією встановлено порушення Позивачем вимог п. 3.13 вказаного ДБН, відповідно до якого відстань між житловими будинками, житловими і громадськими, а також між виробничими будинками треба приймати на основі розрахунків інсоляції і освітленості. відповідно до норм (розділ 10), протипожежних вимог (додаток 3.1). Між довгими сторонами житлових будинків заввишки 2-3 поверхи треба приймати відстані (побутові розриви) не менше 15 м, а заввишки в 4 поверхи і більше - 20 м, між довгими сторонами торцями з вікнами із житлових кімнат цих будинків - не менше 15 м.

Представник Відповідача звернув увагу суду на те, що в проектній документації, поданій Позивачем під час перевірки (копія будгенплану, стадія РП копія схеми генплану, стадія МБР) зазначено, що відстань від проектованого будинку до існуючого будинку № 45 на вул. Загородній становить 6,1 м. В проектній документації поданій під час розгляду справи, зазначено, що відстань від проектованого будинку до будинку № 45 на вул. Загородній становить 6,7 м. Довга сторона житлового будинку № 45 на вул. Загородній має вікна та розміщені якраз навпроти торця проектованого будинку.

Позивач зазначає, що всі норми, які розміщено в підрозділі «Забудова вільних територій і реконструкція житлових кварталів» не поширюються на садибну забудову.

Проте жодних винятків щодо поширення норм побутових розривів на садибну забудову ні цей ДБН ані інші ДБН та законодавчі акти не містять. Сам підрозділ «Забудова вільних територій реконструкція житлових кварталів» є загальним для сельбищної забудови, у такому відсутнє посилання на те, що такий стосується лише багатоповерхової забудови, і не стосується садибної забудови.

Навпаки, пункт 3.13 прямо стосується садибної забудови, оскільки мова йде про 2, 3, 4 і більше поверхові будинки.

Відповідно до п. 3.19* згаданого ДБН, район садибної забудови може бути сформований окремими житловими чи блокованими будинками з присадибним (приквартирними) ділянками з господарськими будівлями або без них. Забудова цих районів не повинна перевищувати 4-х поверхів.

З огляду на наведене, встановлено, що в проектній документації не передбачено нормативного побутового розриву між проектованим будинком та будинком № 45 на вул. Загородній в 15 метрів.

Щодо протипожежного розриву, суд зазначає наступне.

Позивач зазначає, що в будинку № 45 на вул. Загородній немає вікон які б виходили на проектований будинок, і проектований, і існуючий будинок відносяться до III ступеню вогнестійкості, відтак нормативну протипожежну відстань можна зменшити ь 20 % до 6,4 м.

Разом з тим, представником Відповідача надано суду фотокопії та витяг з мережі інтернет розділ карти, перегляд вулиць з яких видно, що житловий будинок № 45 на вул. Загородній має вікна, які виходять на проектований будинок.

Відповідно до п. 1* додатку 3.1 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», протипожежні відстані між житловими, громадськими допоміжними будинками промислових підприємств треба приймати за таблицею (числівник), а між виробничими будинками промислових підприємств, будинками і спорудах сільськогосподарських підприємств - відповідно до вимог чинних норм.

Відповідно до таблиці 1 цього додатку, відстань між будинками ІІІ ступеня вогнестійкості має становити 8 м.

Відповідно примітки 3 до цієї таблиці, відстані між будинками і спорудах приймаються у світлі між зовнішніми стінами або іншими конструкціями. За наявною конструкцій будинків і споруд, що виступають більше, як на 1 м, виготовлених із спалимих матеріалів, приймається відстань між цими конструкціями. Відстань між стінами будинків без віконних прорізів допускається зменшувати на 20 %, за винятком будинків ІІІа, ІІІб, IV, IVa, і V ступенів вогнестійкості.

Відтак, правило примітки 3 до табл. 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** не може бути застосовано до спірних правовідносин, оскільки в протилежній стіні будинку № 45 на вул. Загородній є вікна і нормативна відстань має становити не 6,1 м. та не 6,7 м., а 8 м.

Щодо відстані до будинку № 62 на вул. На Чвертях у м. Львові.

Інспекцією встановлено порушення Позивачем вимог п. 3.13 вказаного вище ДБН, відповідно до якого відстань між житловими будинками, житловими і громадськими, а також між виробничими будинками треба приймати на основі розрахунків інсоляції і освітленості відповідно до норм (розділ 10), протипожежних вимог (додаток 3.1). Між довгими сторонами житлових будинків заввишки 2-3 поверхи треба приймати відстані (побутові розриви) не менше 15 м, а заввишки в 4 поверхи і більше - 20 м, між довгими сторонами і торцями з вікнами із житлових кімнат цих будинків - не менше 15 м.

В проектній документації, поданій під час перевірки (копія будгенплану, стадія РП, копія схеми генплану, стадія МБР) зазначено, що відстань від проектованого будинку до існуючого будинку № 62 на вул. На Чвертях становить 13,65 м. В проектній документації, поданій під час розгляду справи про правопорушення, зазначено, що відстань від проектованого будинку до існуючого будинку № 62 на вул. На Чвертях становить 13,50 м. В проектованому будинку передбачено вікна, що виходять на існуючий будинок № 62 на вул. На Чвертях.

Таким чином, в проектній документації не передбачено нормативного побутового, розриву між проектованим будинком та будинком № 62 на вул. На Чвертях в 15 метрів.

Щодо необхідності технічних умов.

В цій частині в оскаржуваній постанові зазначено, що проектна документація розроблена ПП «БК «Буделектромонтаж» без технічних умов на газопостачання (видано 06.09.2016) та електропостачання (видано 01.09.2016), технічні умови на приєднання до систем водопостачання та водовідведення відсутні (в письмових поясненнях (вх. № 2-26872- Ф-0006 від 20.09.2018) зазначається про відсутність каналізаційних мереж, але жодних пояснень щодо відсутності технічних умов на водопостачання немає).

Суд звертає увагу на те, що з копії декларації про початок виконання будівельних робіт № ЛВ83 видно, що проектна документація затверджена 09.08.2016. Разом з тим, ані в копії додатку до експертного звіту від 25.08.2016, ані в поданій проектній документації не відображено технічних умов. Доказів протилежного Позивачем не надано.

За таких умов, суд приходить висновку, що на момент проведення експертизи та затвердження проектної документації технічні умови були відсутні.

Позивач зазначає, що чинним законодавством не передбачено необхідності отримання технічних умов. З цього приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 5 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

- отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

- розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

- затвердження проектної документації;

- виконання підготовчих та будівельних робіт;

- прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

- реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Таким чином, отримання вихідних даних є початковою стадією будівництва, проведення експертизи та затвердження проектної документації відбувається після отримання технічних умов та після розробки проекту.

Відповідно до частин 1, 10 статті 29 цього Закону, основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.

Завдання на проектування визначає обґрунтовані вимоги замовника до планувальних архітектурних, інженерних і технологічних рішень об'єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень (вимоги щодо створення доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в завданні окремі пунктом).

Таким чином, технічні умови є складовими вихідних даних і завдання на проектування повинно їх враховувати.

Водночас, в завданні на проектування, погодженому Позивачем, відсутня інформація про технічні умови.

Технічні умови в загальних рисах регламентовано статтею 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» відповідно до якої технічні умови - комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об'єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам, зокрема щодо водо-, тепло-, енерго- і газопостачання каналізації, радіофікації, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод, телефонам телекомунікації, диспетчеризації, пожежної та техногенної безпеки.

Фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно з поданою нею заявою.

Технічні умови повинні відповідати законодавству, містити достовірну інформацію та обґрунтовані вимоги до об'єктів будівництва, а також відповідати намірам заявника щодо забудови земельної ділянки.

У технічних умовах враховується, що місце приєднання інженерних мер замовника до магістральних чи інших інженерних мереж розташовується на межі земельної ділянки замовника або за його згодою на території такої земельної ділянки.

Якщо технічними умовами передбачається необхідність будівництва замовником, інженерних мереж або об'єктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) поза межами його земельної ділянки, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту зменшується на суму їх кошторисної вартості, а такі інженерні мережі та/або об'єкти передаються у комунальну власність.

У разі якщо кошторисна вартість будівництва інженерних мереж та/або об'єктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених для передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) перевищує розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту, орган місцевого самоврядування приймає рішення про відшкодування замовнику різниці між здійсненими витратами та розміром пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Склад, зміст, порядок надання технічних умов та порядок визначення вартості послуг з їх надання визначаються відповідними центральними органами виконавчої влади.

Технічні умови є чинними до завершення будівництва об'єкта незалежно від зміни замовника. Зміни до технічних умов можуть вноситися тільки за згодою замовника.

За рішенням замовника може бути передбачено застосування автономних систем інженерного забезпечення в установленому законодавством порядку.

Відповідно до пункту 4.4 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» технічні умови щодо інженерного забезпечення об'єкта будівництва повинні передбачати виключно ті роботи і в тих обсягах, які необхідні для здійснення інженерного забезпечення об'єкта будівництва, що проектується.

Відповідно до частини 1 статті 31 вказаного вище Закону, проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Склад та зміст проектної документації на будівництво об'єктів відображено в відповідному ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», де в п. 7.1, 7.6 зазначено, що стадія проектування проект (П) розробляється для визначення містобудівних, архітектурних, художніх, екологічних, технічних, технологічних, інженерних рішень об'єкта будівництва, його кошторисної вартості. П розробляється на підставі вихідних даних та схваленої при тристадійному проектуванні попередньої стадії. Склад розділів П на будівництво об'єктів невиробничого призначення наведено у додатку Д.

В додатку Д до цього ДБН зазначено, що в пояснювальній записці проекту зазначаються вихідні дані на проектування, відомості про потреби в паливі, воді, електричній та тепловій енергії, основні техніко-економічні показники об'єкта.

В розділі проекту «Рішення з інженерного обладнання» відображаються принципові рішення із внутрішнього та зовнішнього інженерного обладнання: опалення, вентиляції, кондиціонування повітря, газопостачання, водопостачання і каналізації, електрообладнання, електроосвітлення, захисту від блискавок, зв'язку, пожежної та охоронної сигналізації, сигналізації, радіофікації, телебачення, автоматизації санітарно-технічних пристроїв, диспетчеризації, обладнання замково-переговорними пристроями (для житлових будинків), вимоги щодо енергозбереження.

Щодо техніко-економічних показників, то вони відображені в додатку И до згаданого ДБН - «Склад основних даних і техніко-економічних показників об'єктів будівництва невиробничого призначення (житлових будинків)», де серед іншого зазначено про відображення показників енергоефективності - річна потреба в паливі (тис.т), воді (тис. м3 ), електричній (тис. кВт год.) та тепловій енергії (Гкал).

Таким чином, для розробки проектної документації необхідним є отримання технічних умов, оскільки в іншому випадку неможливо правильно запроектувати показники водопостачання, водовідведення, газопостачання, електропостачання наперед.

Суд звертає увагу на те, що в поданій проектній документації в розділі «Пояснювальна записка» відсутня інформація про технічні умови та відомості про потреби в паливі, воді, електричній та тепловій енергії, основні техніко-економічні показники об'єкта. Розділ проекту «Рішення з інженерного обладнання» - відсутній. В техніко-економічних показниках також не зазначено показників енергоефективності.

Додатково слід зазначити, що технічні умови мають значення також і для проведення експертизи проектної документації. Відповідно до пункту 16 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, повторна експертиза проекту будівництва проводиться після його доопрацювання у зв'язку з необхідністю зміни проектних рішень та/або у зв'язку із зміною державних будівельних норм, та/або вихідних даних щодо проектування.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги вищенаведене, повно та всебічно проаналізувавши надані докази, а також доводи стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку про безпідставність позовних вимог ПП «БК «Буделектромонтаж», а відтак відсутні підстави для задоволення таких.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи, що у задоволенні позову ПП «БК «Буделектромонтаж» відмовлено, а іншими учасниками справи судові витрати не понесені, - судові витрати не підлягають розподілу відповідно до статті 139 КАС України.

Керуючись статтями 2, 6, 8-10, 13, 14, 72-77, 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

у задоволенні адміністративного позову Приватного підприємства «Будівельна компанія «Буделектромонтаж» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю м. Львова про визнання протиправною і скасування постанови, - відмовити повністю.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 08.01.2019.

Суддя Мричко Н.І.