Справа № 320/196/19
Суддя: Харченко С.В.
Дата ухвалення: 2019-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 січня 2019 року м. Київ Справа № 320/196/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Харченко С.В., розглянувши
позовну заявуначальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Вишневої міської ради ОСОБА_1
до третя особа:1) головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Погребняка Богдана Михайловича, 2) головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Коваля Володимира Анатолійовича, Виконавчий комітет Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області,
провизнання перевірки незаконною, скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Вишневої міської ради ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Погребняка Богдана Михайловича (далі - відповідач-1), головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Коваля Володимира Анатолійовича (далі - відповідач-2), третя особа: Виконавчий комітет Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, в якому просить суд: визнати незаконною перевірку вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 27.12.2018 № А-2712/1 по справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

В силу положень пунктів 2 та 4 частини п'ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються відомості щодо сторін та інших учасників справи, серед яких, зокрема, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

При цьому в силу положень частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень (частина друга статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України).

У свою чергу, в силу приписів частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема, про: визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

У разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов'язати суб'єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду (частина третя статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України).

Таким чином, адміністративний позов спрямований на захист прав, свобод та інтересів особи, які порушив відповідач - суб'єкт владних повноважень, надаючи позивачу можливість вибору способу захисту для ефективного відновлення його порушених прав та інтересів з урахуванням приписів частин першої та другої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому під змістом позовних вимог розуміється визначення позивачем способу захисту свого права (свобод, інтересів), який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а отже особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна зазначити дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень (його рішення), що порушили це право (свободи, інтереси), та вказати спосіб його захисту.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що у прохальній її частині позивачем заявлено позовну вимогу, зокрема, про визнання незаконною перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Водночас суд звертає увагу позивача на те, що Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено такий спосіб захисту.

При цьому в обґрунтування позовних вимог позивач посилається на протиправність дій суб'єктів владних повноважень щодо ініціювання та проведення контролюючого заходу.

В той же час позовні вимоги про вирішення публічно-правового спору шляхом визнання судом рішень, дій чи бездіяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю у прохальній частині позовної заяви відсутні.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, згідно з приписами частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання адміністративного позову майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд звертає увагу позивача на те, що майновими вимогами є будь-які вимоги суб'єктів права, що пов'язані з володінням, користуванням, розпорядженням, обміном, розподілом майна, у тому числі нерухомими та рухомими речами, грошовими коштами тощо.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (частина третя статті 6 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI).

Як вже зазначалось судом вище, позивач просить суд скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 27.12.2018 № А-2712/1 по справі про адміністративне правопорушення, якою до позивача застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500,00 грн.

Крім того, позивачем заявлено вимогу про визнання незаконною перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Таким чином, позовні вимоги позивача носять одночасно майновий і немайновий характер.

Відтак, з урахуванням положень статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23.11.2018 № 2629-VIII, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом розмір судового збору повинен складати 3842,00 грн (=1921,00 грн + 1921,00 грн).

Разом з тим, до позовної заяви позивачем долучено квитанцію від 09.01.2019 № 1-1990К про сплату судового збору у сумі 1921,00 грн, тобто у розмірі, що не відповідає вимогам, передбаченим Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI.

Судом також встановлено, що в порушення вимог частини п'ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, у позовній заяві не зазначено передбачені наведеною вище нормою відомості щодо позивача, а саме: реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серія паспорта.

Крім того, суд звертає увагу позивача на наступне.

Відповідно до частини першої статті 161 цього Кодексу до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Частиною другою статті 94 цього Кодексу передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

При цьому, як зазначив Верховний суд в ухвалі від 04.01.2018 в адміністративній справі № 9901/28/17, копії документів вважаються засвідченими належним чином за умови, якщо учасник справи підтверджує їх відповідність оригіналу, який у нього знаходиться, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Водночас судом встановлено, що позивачем приєднано до позовної заяви ксерокопії документів, які жодним чином не засвідчені.

Судом також встановлено, що позивачем подану заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Суд звертає увагу позивача на те, що питання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду вирішується судом за результатами виконання позивачем вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

У даному випадку такими вимогами є: 1) подання до суду оригіналу платіжного документу, що свідчить про сплату судового збору у розмірі 1921,00 грн; 2) подання до суду позовної заяви, приведеної у відповідність вимогам пунктів 2 та 4 частини п'ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (у тому числі шляхом уточнення відповідачів у справі та/або позовних вимог) з урахуванням наведених вище висновків суду; 3) докази направлення копії позовної заяви, недоліки щодо форми (змісту) якої усунуто, разом з доданими до неї належним чином засвідченими документами іншим учасникам справи; 4) належним чином засвідчених всіх доданих до позовної заяви документів в одному екземплярі (для суду).

Вказані недоліки повинні бути усунені позивачем у п'ятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись частиною першою статті 169, статтями 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу п'ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати (видати) позивачу невідкладно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Харченко С.В.