Справа № 560/170/19
Суддя: Петричкович А.І.
Дата ухвалення: 2019-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/170/19
УХВАЛА

16 січня 2019 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Петричкович А.І., розглянувши позовну заяву Управління архітектури та містобудування департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів до Управління Державної архтектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування Припису від 03.09.2018 та рішень від 03.09.2018,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом від 15.01.2019 в якому просить: 1) визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 03 вересня 2018 року; 2) визнати протиправними та скасувати рішення про зупинення дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та будівельних паспортів №№ 54-П/з, 55-П/з, 56-П/з, 57-П/з, 58-П/з, 59-П/з, 60-П/з, 61-П/з, 62-П/з, 63-П/з, 64-П/з, 65-П/з від 03.09.2018.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" передбачено, що розмір прожиткового мінімуму з 01 січня 2019 року встановлено у розмірі 1921,00 гривень.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою сплачується 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачем заявлено 13-ть вимог немайнового характеру (скасування припису та 12-ти рішень), а тому сума судового збору яка підлягає сплаті при зверненні до суду з цим позовом складає 24973,00 гривень, однак позивач сплатив судовий збір в розмірі 1921,00 гривень, що не відповідає вимогам закону.

Також, позивач подав клопотання про поновлення строку звернення до суду за захистом свої прав, в якому просить поновити строк звернення до адміністративного суду з причин поважності його пропуску. Зазначає, що пропустив строк звернення до адміністративного суду з поважних причин, оскільки намагався вирішити спір у досудовому порядку. Так, 03 вересня 2018 року Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області було винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та рішення про зупинення дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та будівельних паспортів №№ 54-П/з, 55-П/з, 56-П/з, 57-П/з, 58-П/з, 59-П/з, 60-П/з, 61-П/з, 62-П/з, 63-П/з, 64-П/з, 65-П/з, однак з огляду на неможливість виконання оскаржуваного припису в частинні внесення змін до документів індивідуального характеру, які вичерпали свою дію фактом виконання, 11.10.2018 Управління архітектури та містобудування, департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів звернулось із листом №02-10-1349 до ДАБІ України з проханням роз'яснити процедуру, за якою можливо внести зміни у видані документи, та лише в грудні позивач отримав лист від 09.11.2018 №40-703-12/7549-18 без конкретних відповідей. Також вказав, що 30.11.2018 Управління архітектури та містобудування департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів звернулось до Управління ДАБІ у Хмельницькій області з проханням продовжити строк виконання припису, однак станом на 15.01.2019 відповіді не надходило.

Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 122 КАС України, зокрема, для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення визначених законом вимог.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Дослідивши вказані позивачем в клопотанні про поновлення строку звернення до адміністративного суду причини пропуску звернення до суду, суд приходить до висновку, що зазначені причини пропуску строку не є поважними, оскільки звернення позивача до ДАБІ України із листом №02-10-1349 від 11.10.2018 з проханням роз'яснити процедуру, за якою можливо внести зміни у видані документи, та надання інспекцією відповіді про розгляд звернення, оформленої листом від 09.11.2018 №40-703-12/7549-18, є лише листами інформаційного (рекомендаційного) характеру, та не є заходами досудового врегулювання спору в розумінні КАС України.

Таким чином, позивач не надав належні та допустимі докази існування об'єктивних чи суб'єктивних обставин, які перешкоджали йому звернутись до суду з вимогами про скасування припису та рішень від 03 вересня 2018 року, при цьому акцентує увагу на суду на листування з ДАБІ України яке, як зазначає сам позивач в клопотанні, не є досудовим порядком вирішення спору.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Так як позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 123, 161 КАС України, суд приходить до висновку про необхідність залишення позову без руху, і надання позивачу строку для усунення виявлених недоліків, а саме надання до суду: 1) документу про сплату судового збору за 13-ть позовних вимог немайнового характеру в розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір", який, з врахуванням вже сплаченого, складає 23052,00 гривні; 2) обґрунтування поважності причин пропуску строків звернення до суду і доказів цього з урахуванням вимог ст. 123 і ст. 161 КАС України.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Визнати причини пропуску строку звернення Управління архітектури та містобудування департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів до суду, які вказані в Клопотанні про поновлення строку звернення до суду за захистом свої прав від 15.01.2019 - неповажними.

Позовну заяву Управління архітектури та містобудування департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки усуваються шляхом виконання вимог, зазначених у 18-му абзаці описової частини ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяА.І. Петричкович