Справа № 823/1711/18
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2019-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/1711/18 Суддя (судді) першої інстанції: С.М. Гарань
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Чаку Є.В.,

суддів: Файдюка В.В.,Мєзєнцева Є.І.

за участю секретаря Онопрієнко С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2018 року у справі за адміністративним позовом комунального підприємства «Дирекція парків» Черкаської міської ради до управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області, третя особа: Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради, про визнання рішення протиправними та зобов'язання винити дії,-

В С Т А Н О В И В:

Комунальне підприємство «Дирекція парків» Черкаської міської ради (далі - позивач) звернулося до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області (далі - відповідач), третя особа: Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради, про визнання протиправним та скасування попередження відповідача про неналежне виконання бюджетного законодавства № 835/4-16 від 16.04.2018 року; зобов'язання управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області зареєструвати бюджетне зобов'язання за договором № 107 від 28.04.2017 року та додатковими угодами до цього договору № 1 від 27.10.2017 року та № 2 від 14.12.2017 року, укладеними між Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради, КП «Дирекція парків» Черкаської міської ради та ТОВ «Сармат».

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2018 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2018 року та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. На думку апелянта, зазначене рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, апелянт зазначає, що оскільки в електронній системі закупівель були відсутні договір, річний план закупівель та звіт про результати проведення закупівель по замовнику КП «Дирекція парків» Черкаської міської ради, оскаржуване рішення призведе до порушення законодавства у сфері державних закупівель.

Крім того, апелянт зазначає, що діючим законодавством не передбачено процедур закупівлі замовником - Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради, як централізованою закупівельною організацією, оскільки Кабінетом Міністрів України не затверджено особливості створення та діяльності централізованих закупівельних організацій, як це передбачено п.36 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі», тому правові підстави здійснення діяльності централізованими закупівельними організаціями, визначеними органами місцевого самоврядування (зокрема, Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради) виникатимуть після затвердження Кабінетом Міністрів України та набрання чинності відповідними нормативно-правовими актами, які визначатимуть особливості створення та діяльності таких організацій.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач зазначив, що проведення публічних закупівель Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради, як централізованою закупівельною організацією не позбавляє позивача прав замовника, тому винесення попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства є протиправним.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду необхідно скасувати, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що виконавчим комітетом Черкаської міської ради прийнято рішення від 16.08.2016 року №1022 «Про визначення централізованої закупівельної організації із закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти», згідно з пунктом 1 якого Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради визначено централізованою закупівельною організацією, відповідальною за організацію та проведення процедур закупівель та закупівель за рамковими угодами відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі».

Згідно пункту 4 Рішення № 1022 відповідальними за підготовку і надання централізованій закупівельний організації річних планів закупівель з додатками, заявок на проведення торгів, а також інших документів, необхідних для проведення торгів в інтересах замовників, зокрема й тих, які є отримувачами коштів міського бюджету, визначено директорів департаментів та, у разі здійснення закупівлі за рахунок коштів, отриманих від господарської діяльності, - керівників комунальних підприємств міста.

28.04.2017 року між Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради (замовником за договором), КП «Дирекція парків» Черкаської міської ради (платником за договором) та ТОВ «Сармат» (постачальником за договором) був укладений договір поставки товару № 107 на загальну суму 7996000,00 грн. Згідно п.1 вказаного договору, постачальник зобов'язується поставити, а платник в порядку та на умовах, визначених договором, прийняти і оплатити постачальнику вироби для парків розваг, настільних або кімнатних ігор, в асортименті, кількості та за ціною вказаними в специфікації товару.

Згідно з відмітками на вказаному договорі, бюджетне зобов'язання по останньому було зареєстроване та взято на облік управлінням Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області.

В подальшому, сторонами були укладені додаткові угоди № 1 від 27.10.2017 року та № 2 від 14.12.2017 року до договору поставки товару від 107 від 28.04.2017 року відносно строків поставки товарів.

З метою реєстрації бюджетного зобов'язання КП «Дирекція парків» Черкаської міської ради подало до управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області додаткову угоду № 2 від 14.12.2017 року до договору поставки товару № 107 від 28.04.2017 року, однак останній повернув подані документи без виконання та застосував до позивача заходи впливу у вигляді попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства.

Підставою застосування до позивача такого заходу впливу як попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства стала відсутність в електронній системі закупівель договору про поставки товару № 107 від 28.04.2017 року, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі по замовнику КП «Дирекція парків» Черкаської міської ради, що на думку відповідача є порушенням абз. 2 п. 2.2 Порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №309 від 02.03.2012 року.

Позивач, вважаючи такі дії відповідача протиправними, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги дійшов до висновку про відсутність в УДКС у м. Черкасах Черкаської області правових підстав для відмови у реєстрації змін до бюджетного зобов'язання.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно Положення про управління (відділення) Державної казначейської служби України у районах, районах у містах, містах обласного, республіканського значення, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.10.2011 року № 1280, управління Казначейства відповідно до покладених на них завдань та в установленому законодавством порядку, зокрема, здійснюють реєстрацію та облік бюджетних зобов'язань розпорядників та одержувачів бюджетних коштів; здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, контроль за: дотриманням розпорядниками та одержувачами бюджетних коштів, іншими клієнтами вимог законодавства у сфері закупівель в частині наявності, відповідності та правильності оформлення документів; застосовують або здійснюють заходи впливу за порушення бюджетного законодавства.

Управління Казначейства в установленому порядку мають право: повертати без виконання документи, подані розпорядниками та одержувачами бюджетних коштів, іншими клієнтами і стягувачами у передбачених законодавством випадках; надавати попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства, а також складати протоколи про порушення бюджетного законодавства учасниками бюджетного процесу, на підставі яких зупиняти в межах повноважень, передбачених законом, операції з бюджетними коштами, а також ініціювати призупинення бюджетних асигнувань; звертатись до суду, в тому числі у разі виявлення порушень бюджетного законодавства.

Отже, у межах спірних правовідносин саме на УДКС у м. Черкасах покладені обов'язки з контролю за відповідністю та правильністю оформлення документів у сфері закупівель.

Відповідно до ст. 2 Бюджетного кодексу України бюджетне асигнування - це повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов'язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження (п. 6); бюджетне зобов'язання - це будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, згідно з якими необхідно здійснити платежі протягом цього ж періоду або у майбутньому (п. 7); розпорядник бюджетних коштів - бюджетна установа в особі її керівника, уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов'язань, довгострокових зобов'язань за енергосервісом та здійснення витрат бюджету (п. 47).

Стаття 22 Бюджетного кодексу України передбачає, що для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів.

Приписи ст. 43 Бюджетного кодексу України визначають, що при виконанні державного бюджету і місцевих бюджетів застосовується казначейське обслуговування бюджетних коштів. Казначейство України забезпечує казначейське обслуговування бюджетних коштів на основі ведення єдиного казначейського рахунку, відкритого у Національному банку України.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 46 Бюджетного кодексу України однією зі стадій виконання бюджету за видатками є взяття бюджетних зобов'язань.

Відповідно до ч. ч. 1, 7 ст. 48 Бюджетного кодексу України розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов'язання та здійснюють платежі тільки в межах бюджетних асигнувань, встановлених кошторисами, враховуючи необхідність виконання бюджетних зобов'язань минулих років, довгострокових зобов'язань за енергосервісом, узятих на облік органами Казначейства України; щодо завдань (проектів) Національної програми інформатизації - після їх погодження з Генеральним державним замовником Національної програми інформатизації.

Порядок здійснення реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань розпорядників бюджетних коштів визначається Міністерством фінансів України.

Порядок реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України затверджено наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2012 року №309.

Згідно абз. 2 п. 1.1 Порядку №309 орган Казначейства здійснює реєстрацію та облік бюджетних зобов'язань, бюджетних фінансових зобов'язань розпорядників і одержувачів бюджетних коштів відповідно до Бюджетного кодексу України та з урахуванням вимог Закону України «Про міжнародні договори України», законодавства у сфері закупівель, інших актів законодавства України, що не суперечать бюджетному законодавству, та цього Порядку.

За правилами п. 2.2 Порядку №309 розпорядники бюджетних коштів протягом 7 робочих днів з дати взяття бюджетного зобов'язання подають до відповідного органу Казначейства Реєстр бюджетних зобов'язань розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів за формою згідно з додатком 1 (далі - Реєстр) на паперових (у двох примірниках) та електронних носіях і оригінали документів або їх копії, засвідчені в установленому порядку, що підтверджують факт узяття бюджетного зобов'язання.

За умови взяття бюджетного зобов'язання, за яким застосовується процедура закупівлі товарів, робіт і послуг, розпорядник бюджетних коштів подає з урахуванням законодавства у сфері закупівель до органу Казначейства документи, зазначені в абзаці першому цього пункту, протягом 7 робочих днів з дати оприлюднення звіту про результати проведення процедури закупівлі у разі наявності в обліку органу Казначейства кошторису (плану використання бюджетних коштів) або протягом 7 робочих днів з дати взяття на облік органом Казначейства кошторису (плану використання бюджетних коштів).

Згідно п. 2.9 Порядку №309 органи Казначейства не реєструють: зобов'язання у разі: відсутності у розпорядника бюджетних коштів бюджетних асигнувань, встановлених кошторисом; відсутності документів, які підтверджують факт узяття бюджетного зобов'язання; відсутності затвердженого в установленому порядку паспорта бюджетної програми (крім випадків, у яких законодавством не передбачено його затвердження); невідповідності напрямів витрачання бюджетних коштів бюджетному асигнуванню, паспорту бюджетної програми; відсутності документів щодо закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до законодавства у сфері закупівель; недотримання розпорядниками бюджетних коштів бюджетних повноважень та обмежень, які вводяться законодавчими та іншими нормативно-правовими актами; недотримання вимог щодо оформлення поданих документів.

У таких випадках органи Казначейства зобов'язання та/або фінансові зобов'язання не реєструють, а застосовують заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, визначені Бюджетним кодексом України.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України «Про публічні закупівлі» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів: до здійснення оплати за договором про закупівлю перевіряє наявність договору про закупівлю, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі, які підтверджують проведення процедури закупівлі, за результатами якої укладено договір про закупівлю; вживає заходів з недопущення здійснення платежів з рахунка замовника згідно з узятим фінансовим зобов'язанням за договором про закупівлю у випадках: відсутності або невідповідності встановленим законодавством вимогам необхідних документів, передбачених абзацом другим цієї частини; відміни процедури закупівлі; набрання законної сили рішенням суду про визнання результатів процедури закупівлі недійсними; на період призупинення процедури закупівлі; наявності відповідного рішення органу оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Згідно ст. 36 Закону договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Учасник - переможець процедури закупівлі під час укладення договору повинен надати дозвіл або ліцензію на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання такого дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законодавством.

Забороняється укладання договорів, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель, крім випадків, передбачених цим Законом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов'язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; продовження строку дії договору та виконання зобов'язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об'єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі; узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); зміни ціни у зв'язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; зміни умов у зв'язку із застосуванням положень частини п'ятої цієї статті.

Дія договору про закупівлю може продовжуватися на строк, достатній для проведення процедури закупівлі на початку наступного року, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в договорі, укладеному в попередньому році, якщо видатки на цю мету затверджено в установленому порядку.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що передумовою реєстрації бюджетного зобов'язання є перевірка наявності договору про закупівлю, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі, які підтверджують проведення процедури закупівлі, за результатами якої укладено договір про закупівлю. При цьому така перевірка повинна обов'язково проводитися до здійснення оплати за договором про закупівлю.

З матеріалів справи вбачається, що 27.10.2017 року, на підставі п.4 ч.4 ст.36 Закону України «Про публічні закупівлі», Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради, КП «Дирекція парків» Черкаської міської ради та ТОВ «Сармат» уклали додаткову угоду № 1 до договору поставки товару № 107 від 28.04.2017 року, згідно з якою змінили п.5.1 вказаного договору, а саме: «протягом 6 місяців з моменту підписання сторонами договору» змінили на «до 31.12.2017 року».

В подальшому, 14.12.2017 року, на підставі п.4 ч.4 ст.36 Закону України «Про публічні закупівлі», у зв'язку зі збільшенням індексу споживчих цін Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради, КП «Дирекція парків» Черкаської міської ради та ТОВ «Сармат» уклали додаткову угоду № 2 до договору поставки товару № 107 від 28.04.2017 року, згідно з якою: ціна договору становить 7996000,00 грн. з ПДВ, при цьому: фінансування у 2017 року становить 6755000,00 грн. з ПДВ; фінансування у 2018 року становить 1241000,00 грн. з ПДВ; пункт 5.1. договору вираз «до 31.12.2017» змінити на « 30.11.2018».

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, у ході перевірки можливості реєстрації бюджетного зобов'язання за додатковою угодою №2 від 14.12.2017 року до Договору, УДКС у м. Черкасах було встановлено відсутність в електронній системі закупівель договору про поставки товару №107 від 28.04.2017 року, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі по замовнику - КП «Дирекція парків» Черкаської міської ради. У вказаних додаткових угодах позивач не вказаний замовником.

Викладене, на переконання колегії суддів, свідчить про те, що подання на реєстрацію бюджетних зобов'язань за Договором та додатком №2 до нього є порушенням вимог Порядку №309.

Крім того, колегією суддів враховується, що за правилами Бюджетного кодексу України та Порядку №309 бюджетні зобов'язання щодо договорів реєструються протягом одного бюджетного періоду та лише на один бюджетний період.

При цьому, законодавцем прямо встановлено заборону на продовження строку дії договору у випадку збільшення за наслідками такого продовження суми, визначеної у договорі.

Відтак посилання позивача, що УДКС у м. Черкасах безпідставно відмовило у реєстрації бюджетних зобов'язань за додатковою угодою №1 та №2, колегія суддів вважає помилковими з огляду на те, що зобов'язання були зареєстровані щодо бюджетного періоду - 2017 року, у той час як додаткова угода №2 стосувалася наступного бюджетного періоду - 2018 року.

Аналогічної за своїм змістом позиції дотримується і Верховний Суд у постанові від 02.10.2018 року у справі №823/586/18.

Відповідно до п. 21 ч. 1 ст. 116 Бюджетного кодексу України порушенням бюджетного законодавства визнається порушення учасником бюджетного процесу встановлених цим Кодексом чи іншим бюджетним законодавством норм щодо складання, розгляду, затвердження, внесення змін, виконання бюджету та звітування про його виконання, а саме порушення порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань, включаючи необґрунтовану відмову в реєстрації або несвоєчасну реєстрацію бюджетних зобов'язань.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 117 Бюджетного кодексу України за порушення бюджетного законодавства до учасників бюджетного процесу можуть застосовуватися такі заходи впливу - попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства - застосовується в усіх випадках виявлення порушень бюджетного законодавства. Виявлені порушення бюджетного законодавства мають бути усунені в строк до 30 календарних днів.

З урахуванням наведеного, а також зважаючи на встановлені вище обставини порушення позивачем порядку реєстрації бюджетних зобов'язань у зв'язку з відсутністю в електронній системі закупівель договору про закупівлю, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі по замовнику, суд апеляційної інстанції вважає помилковими висновки Черкаського окружного адміністративного суду щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог.

Крім того, колегія суддів зазначає, що виходячи з вимог діючого законодавства України, перевіряти дотримання процедур закупівлі позивачем не входить в повноваження Управління, так як згідно п. 3 ст. 7 Закону України «Про публічні закупівлі» органи, уповноважені на здійснення контролю у сфері закупівель, не мають право втручатися в проведення процедур закупівель.

Разом з тим, суд першої інстанції не врахував, що Кабінетом Міністрів України не затверджено відповідних нормативно-правових актів, які визначають особливості створення та діяльності централізованої закупівельної організації в м. Черкасах.

Відтак, правові підстави здійснення діяльності централізованими закупівельними організаціями, визначеними органами місцевого самоврядування (зокрема, Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради) виникатимуть після затвердження Кабінетом Міністрів України та набрання чинності відповідними нормативно-правовими актами, які визначатимуть особливості створення та діяльності таких організацій.

Таким чином, діючим законодавством України не передбачено проведення процедур закупівлі замовником - Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради як централізованою закупівельною організацією.

Крім того, судом апеляційної інстанції враховується, що постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2016 року № 928 «Про реалізацію пілотного проекту з організації діяльності централізованої закупівельної організації» затверджено Порядок реалізації пілотного проекту з організації діяльності централізованої закупівельної організації в інтересах Секретаріату Кабінету Міністрів України та центральних органів виконавчої влади в рамках реалізації пілотного проекту з організації діяльності централізованої закупівельної організації.

Відповідно до Положення №459 Міністерство економічного розвитку і торгівлі України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державних та публічних закупівель.

У зв'язку з викладеним, на виконання вимог Постанови № 928 наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 12.01.2017 року № 20 визначено державну установу «Професійні закупівлі» відповідальною за виконання функцій централізованої закупівельної організації у рамках пілотного проекту та затверджено перелік товарів і послуг, закупівлю яких може здійснювати централізована закупівельна організація.

Таким чином, на сьогодні чинним законодавством України визначена єдина державна установа «Професійні закупівлі», яка вправі здійснювати функції централізованої закупівельної організації у рамках пілотного проекту.

З урахуванням наведеного суд апеляційної інстанції вважає помилковим твердження Черкаського окружного адміністративного суду про наявність у Департаменту економіки та розвитку правового статусу замовника як ЦЗО, у зв'язку з чим приходить до висновку щодо необґрунтованості позовних вимог.

За таких обставин, колегія суддів дійшла до висновку, що зважаючи на встановлену вище наявність правових підстав для прийняття оскаржуваного попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з огляду на встановлені вище факти його порушення, відсутні підстави для визнання протиправним та скасування попередження управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області про неналежне виконання бюджетного законодавства від 16.04.2018 року № 835/4-16 та зобов'язання управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області зареєструвати бюджетне зобов'язання за договором № 107 від 28.04.2017 року та додатковими угодами до цього договору № 1 від 27.10.2017 року та № 2 від 14.12.2017 року.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області задовольнити.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2018 року - скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову комунального підприємства «Дирекція парків» Черкаської міської ради - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 16.01.2019 року.

Головуючий суддя: Є.В Чаку

Судді: В.В. Файдюк

Є.І. Мєзєнцев