Справа № 2340/4493/18
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2019-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

09 січня 2019 року справа № 2340/4493/18 м. Черкаси

Cуддя Черкаського окружного адміністративного суду Тимошенко В.П., розглянувши у письмовому провадженні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у адміністративній справі за позовом приватного акціонерного товариства “Канівриба” до Міністерства екології та природних ресурсів України про визнання протиправним та скасування рішення і зобов’язання вчинити дії,

встановив:

12 листопада 2018 року до Черкаського окружного адміністративного суду звернулось приватне акціонерне товариство “Канівриба” з позовом до Міністерства екології та природних ресурсів України, в якому просить:

1) визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про відмову в погодженні проекту землеустрою, яке оформлене листом від 12.06.2018 №5/4.1-16/5735-18;

2) зобов’язати відповідача прийняти рішення про погодження Проекту землеустрою щодо організації та встановлення меж території земель водного фонду та водоохоронної зони на території Ляпівської сільської ради Канівського району Черкаської області.

Ухвалою судді Тимошенко В.П. від 03.12.2018 року відкрито провадження у даній справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

26.12.2018 відповідачем надіслано суду клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та клопотання про проведення засідання в режимі відеоконференції.

Клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження вмотивоване тим, що участь Мінприроди є обов?язковою з огляду на характер спору та є необхідність заслухати пояснення представників сторін у справі та дослідити надані сторонами докази.

Вирішуючи дане клопотання суд зазначає таке.

Відповідно статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з ч. 4 ст. 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років".

Частиною третьою статті 257 КАС України зазначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що характер спірних правовідносини та предмет доказування даної справи не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного, всебічного встановлення обставин справи, проведення відкритого судового засідання суттєво сповільнить вирішення справи та те, що представник відповідача не навів обгрунтованих доводів щодо необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи вищезазначене, суд прийшов до висновку, що клопотання представника відповідача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції задоволенню не підлягає, оскільки дана справа розглядається судом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Керуючись статтями 5, 9, 12, 44, 195, 248, 257-262 КАС України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотань представника відповідача від 26.12.2018 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та про проведення судового засідання в режимі відеоконференції - відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя В.П. Тимошенко