Справа № 1340/4624/18
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2019-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1340/4624/18
У Х В А Л А

з питань залишення позовної заяви без розгляду

09 січня 2019 року

зал судових засідань № 6

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Гулика А.Г.,

за участю:

секретаря судового засідання Харіва М.Ю.,

представника позивача Підгайного О.І.,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Головного управління ДФС у Львівській області до ОСОБА_3 про стягнення податкового боргу, -

в с т а н о в и в :

Головне управління ДФС у Львівській області звернулось до суду з позовом до ОСОБА_3, в якому просить суд стягнути з відповідача до бюджету податковий борг у розмірі 22396,45 грн.

Представник відповідача подав до суду заяву від 18.12.2018 про залишення позовної заяви без розгляду. Клопотання мотивоване тим, що під час ознайомлення з матеріалами справи представником відповідача виявлено копію конверту, який містить відомості щодо повернення копії позовної заяви та доданих до неї документів. Враховуючи вказане вважає, що у справі відсутні докази надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів. З огляду на наведене, вважає, що наявні підстави для залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.7 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), згідно з якою суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 вказаного Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Представник позивача в судовому засіданні проти задоволення заяви про залишення позовної заяви без розгляду заперечив, оскільки в матеріалах справи міститься квитанція про направлення позивачем позовної заяви з додатками.

Представник відповідача в судовому засіданні заяву про залишення позовної заяви без розгляду підтримав з підстав, наведених у ній.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд дійшов висновку про відсутність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з'ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 вказаного Кодексу;

- позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених вказаним Кодексом.

Згідно з ч.2 ст.161 суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Суд встановив, що в матеріалах справи міститься квитанція ПАТ «УКРПОШТА» №6342 від 05.10.2018 час 10:28:28, яка підтверджує факт надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення ОСОБА_3 копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Відповідно до ч.8 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 (далі - Правила) оператори поштового зв'язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів, зокрема, до внутрішніх поштових відправлень належать: листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю.

Частиною одинадцятою Правил визначено, що поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Відповідно до ч.19 Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою. Тобто до інших видів листів крім листів з оголошеною цінністю опис вкладення не передбачений.

Із системного аналізу зазначених норм Правил, суд дійшов висновку, що Кабінет Міністрів України визначив в окремі категорії поштових відправлень, рекомендовані листи та листи з оголошеною цінністю.

У ч.2 ст.161 КАС законодавець чітко визначив категорію (рекомендований лист) поштового відправлення, якою суб'єкт владних повноважень має підтвердити надіслання відповідачу та третім особам позовної заяви та додатків до неї.

Відповідно до ч.2 Правил зазначено, зокрема, що розрахунковий документ - документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв'язку.

Статтею 13 Закону України «Про поштовий зв'язок» від 04.10.2001 №2759-III передбачено порядок надання поштового зв'язку, зокрема, у абзаці 3 вказано, що у договорі про надання послуг поштового зв'язку, якщо він укладається у письмовій формі, та у квитанції, касовому чеку тощо, якщо договір укладається в усній формі, обов'язково зазначаються найменування оператора та об'єкта поштового зв'язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість. У договорі, стороною якого є національний оператор зв'язку, укладеному у будь-якій формі, має міститися попередження про недопущення пересилання письмової кореспонденції, виконаної і розтиражованої друкарським способом, без вихідних даних (тираж, назва друкарні, номер замовлення та інше). За недотримання цієї вимоги несе відповідальність оператор поштового зв'язку.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що належним доказом надіслання суб'єктом владних повноважень позовної заяви з додатками відповідачу та третім особам є квитанція або касовий чек, в якому зазначено найменування оператора та об'єкта поштового зв'язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20.06.2018 №820/1186/17.

З огляду на наведене, суд встановив, що позовна заява Головного управління ДФС у Львівській області відповідає вимогам, встановленими статтею 161 КАС України, оскільки відповідач долучив до позовної заяви квитанцію №6342 від 05.10.2018 про скерування копії позовної заяви з додатками відповідачу.

Щодо посилання представника відповідача на копію конверта (а.с.21), який на думку представника відповідача, містить відомості про повернення копії позовної заяви та доданих до неї документів, суд зазначає, що таке поштове відправлення стосується направлення відповідачу документів на підставі яких виник податковий борг, а не копії позовної заяви з додатками.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви Головного управління ДФС у Львівській області без розгляду є безпідставним, а тому, в задоволенні такого необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 121, 123, 248, 256 КАС України, суд,-

у х в а л и в :

у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Заперечення на ухвалу суду можуть бути включені до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду прийняте за результатами розгляду справи.

Повна ухвала суду складена і підписана 14.01.2019.

Суддя А.Г. Гулик