Справа № 278/3286/18
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2019-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

О К Р Е М А У Х В А Л А
Справа № 278/3286/18
Головуючий у 1-й інстанції: Зубчук І.В.
Суддя-доповідач: Матохнюк Д.Б.
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Матохнюка Д.Б.
суддів: Курка О. П. Совгири Д. І.
секретаря судового засідання: Ременяк С.Я.,
представника позивача: ОСОБА_2,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_3 на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 30 листопада 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Костюченка Іллі Святославовича, управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення,
Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 14 січня 2019 року частково задоволено апеляційну скаргу ОСОБА_3. Скасовано постанову Житомирського районного суду Житомирської області від 30 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_3 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Костюченка Іллі Святославовича, управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення. Ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позову.
В ході апеляційного розгляду даної справи апеляційним судом встановлено порушення процесуального законодавства, допущені Житомирським районним судом Житомирської області під час прийняття рішення від 30 листопада 2018 року, та на які колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу.
Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.
Так, згідно постанови №111-ф від 16 жовтня 2018 року ОСОБА_3 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 96 КУпАП. Саме про скасування цієї постанови подано позов.
Разом з цим, в тексті рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 30 листопада 2018 року та в його резолютивній частині суд надав оцінку обставинам справи та вирішив вимоги, які не були заявлені позивачем та не стосуються предмету спору по даній справі.
Заслуговує на увагу також і порядок прийняття судом вказаного судового рішення.
Статтею 63 КАС України визначено, що секретар судового засідання, серед іншого, забезпечує контроль за повним фіксуванням судового засідання технічними засобами і проведення судового засідання в режимі відеоконференції; забезпечує ведення протоколу судового засідання.
Так, згідно ст. 229 КАС України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. Технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання і після закінчення судового засідання приєднується до матеріалів справи.
У разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно з ч. 1 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 260 КАС України).
Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (ч. 5 ст. 262 КАС України).
Так, ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області від 05 листопада 2018 року відкрито провадження у справі та вирішено розглядати її у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін.
Проте, у вступній частині рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 30 листопада 2018 року зазначено, що справа розглянута з участю секретаря судового засідання та в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) осіб, а відтак є незрозумілим у якому порядку була розглянута справа. При цьому, участь в судовому засіданні секретаря судового засідання передбачає фіксування судового засідання технічним засобом, який є додатком до протоколу судового засідання, проте останній в матеріалах справи відсутній.
Так, особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 КАС України.
Відповідно до ч. 1 ст. 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Встановлено, що провадження по даній справі відкрито 05 листопада 2018 року, однак адміністративну справу вирішено лише 30 листопада 2018 року, тобто з порушенням строку, передбаченого ч. 1 ст. 286 КАС України.
Відповідно до ст. 271 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення. Копії судових рішень у справах, визначених цією статтею, невідкладно видаються учасникам справи або надсилаються їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.
Отже, вказаними нормами КАС України законодавець чітко встановив, що у вказаній категорії справ суд першої інстанції проголошує одразу повний текст судового рішення, який невідкладно видається або надсилається учасникам справи. Проголошення вступної та резолютивної частин рішення у термінових справах КАС України не передбачає.
Проте, оскаржуване рішення направлене учасникам справи лише 05 грудня 2018 року (а.с. 87), що свідчить про недотримання судом першої інстанції вимог ст. 271 КАС України.
Крім того, згідно ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
В порушення даної норми, суд ввів учасників справи в оману та в резолютивній частині рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 30 листопада 2018 року вказав на можливість апеляційного оскарження даного рішення протягом 30 днів з моменту його проголошення.
Крім того, у матеріалах справи міститься клопотання представника позивача адвоката ОСОБА_2 про ознайомлення з матеріалами справи від 13 грудня 2018 року (а.с. 88) в якому зазначено про ознайомлення з матеріалами справи 14 грудня 2018 року.
При цьому, на а.с. 89-91 міститься ухвала Житомирського районного суду Житомирської області від 13 грудня 2018 року про виправлення описки у рішенні Житомирського районного суду Житомирської області від 30 листопада 2018 року.
Відповідно до ст. 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
Так, у вступній частині ухвали від 13 грудня 2018 року про виправлення описки зазначено про те, що вона винесена у відкритому судовому засіданні за участю секретаря судового засідання, однак в матеріалах справи відсутня ухвала про призначення питання про виправлення описки в рішенні суду до судового засідання на 13 грудня 2018 року із зазначенням часу та відсутні докази направлення даної ухвали сторонам для відома. Також, участь в судовому засіданні секретаря судового засідання передбачає фіксування судового засідання технічним засобом, який є додатком до протоколу судового засідання, проте останній в матеріалах справи відсутній.
Зазначені обставини свідчать про недостатнє знання суддями Житомирського районного суду Житомирської області приписів КАС України в частині розгляду справ.
Стаття 1 Кодексу суддівської етики визначає, що суддя повинен бути прикладом неухильного додержання вимог закону і принципу верховенства права, присяги судді, а також дотримання високих стандартів поведінки з метою зміцнення довіри громадян у чесність, незалежність, неупередженість та справедливість суду.
За змістом статей 7, 8 Кодексу суддівської етики суддя повинен старанно й неупереджено виконувати покладені на нього обов'язки та вживати заходів для поглиблення своїх знань та вдосконалення практичних навичок, здійснювати судочинство в межах та порядку, визначених процесуальним законом.
Відповідно до ч.8 ст.249 КАС України суд вищої інстанції може постановити окрему ухвалу в разі допущення судом нижчої інстанції неправильного застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, незалежно від того, чи є такі порушення підставою для скасування або зміни судового рішення. Такі самі повноваження має Велика Палата Верховного Суду щодо питань передачі справ на розгляд Великої Палати.
З огляду на наведені обставини суд апеляційної інстанції констатує факт порушення судом першої інстанції норм процесуального права під час прийняття рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 30 листопада 2018 року та ухвали Житомирського районного суду Житомирської області від 13 грудня 2018 року, що не сприяє зміцненню довіри громадян у чесність, незалежність, неупередженість та справедливість суду та є підставою для постановлення даної окремої ухвали.
Керуючись ст.ст. 243, 249, 324, 325, 328, 329 КАС України, суд
1. Про встановлені порушення процесуального законодавства під час розгляду даної справи суддею Зубчук Інною Володимирвіною повідомити Житомирський районний суд Житомирської області, для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли цьому.
2. Про вжиті заходи Житомирським районним судом Житомирської області, повідомити Сьомий апеляційний адміністративний суд до 14 лютого 2019 року.
Окрема ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.
Головуючий Матохнюк Д.Б.
Судді Курко О. П. Совгира Д. І.