Справа № 278/3286/18
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2019-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 278/3286/18

Головуючий у 1-й інстанції: Зубчук І.В.

Суддя-доповідач: Матохнюк Д.Б.

14 січня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Курка О. П. Совгири Д. І.

за участю:

секретаря судового засідання: Ременяк С.Я.,

представника позивача: ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_3 на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 30 листопада 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Костюченка Іллі Святославовича, управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

у листопаді 2018 року ОСОБА_3 звернувся в суд з адміністративним позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Костюченка Іллі Святославовича, управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання протиправними дії та скасування постанови №111-ф від 16 жовтня 2018 року про застосування адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн. та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

30 листопада 2018 року Житомирський районний суд Житомирської області прийняв рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Не погоджуючись з судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

У судовому засіданні представник позивача апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Відповідачі в судове засідання не з'явилися, хоча належним чином повідомлялись про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити частково, з наступних підстав.

Як встановлено з матеріалів справи, 01 серпня 2018 року на адресу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області надійшла заява ОСОБА_5, щодо порушення ОСОБА_3 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт за адресою: Житомирський район, Новогуйвинська селищна рада, дачний кооператив «Заводське», ділянка №268.

За таких обставин, 15 серпня 2018 року заступником начальника управління видано направлення №490/18-к для проведення перевірки за фактом звернення громадянина ОСОБА_5 Копію направлення позивач отримав 21 серпня 2018 року, про що свідчить його підпис на його звороті (а.с. 36).

З 16 серпня 2018 року по 30 серпня 2018 року управлінням проводилась позапланова перевірка в присутності ОСОБА_3 щодо дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті будівництва, що знаходиться за адресою: СТ «Заводське», буд. 268, Новогуйвинська селищна рада, Житомирський район, Житомирська область, за результатами якої складено акт.

У ході проведеної перевірки встановлено, що ОСОБА_3 за адресою: Житомирська область, Житомирський район, смт. Новогуйвинське, садівницьке товариство «Заводське», діл. №268, господарським способом, розпочав будівельні роботи з добудови до господарської будівлі, а саме:

-улаштування фундаменту добудови до господарської будівлі з бетону розміром у плані 3,4 х 2,2 (м);

- улаштування зовнішніх стін першого поверху добудови до господарської будівлі з газобетонних блоків;

- улаштування дерев'яного перекриття першого поверху добудови до господарської будівлі;

- улаштування даху добудови до господарської будівлі з металочерепиці.

Вказані будівельні роботи виконані самочинно, без відповідної проектної документації (будівельний паспорт не видавався), без отримання в установленому законодавством порядку права на виконання будівельних робіт (без повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю); що є порушенням ст. ст. 27, 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пунктів 5, 11, 13 постанови Кабінету Міністрів України №466 .

За результатами перевірки відповідачем в присутності ОСОБА_3 складено протокол про адміністративне правопорушення та прийнято приписи.

Також, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено про те, що ОСОБА_3 повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 00 хв. 17 вересня 2018 року у приміщенні Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області.

Проте, на розгляд справи позивач не з'явився про причини неявки не повідомив, у зв'язку з чим розгляд справи було відкладено на 02 жовтня 2018 року, про що рекомендованим листом повідомлено ОСОБА_3

На розгляд справи 02 жовтня 2018 року позивач не з'явився, однак надіслав лист в якому зазначив про те, що з приписами не згоден, а матеріали перевірки вважає такими, що складені неправомірно.

За таких обставин, розгляд справи було відкладено на 16 жовтня 2018 року, про що рекомендованим листом повідомлено ОСОБА_3

16 жовтня 2018 року відповідачем винесено постанову №111-ф, якою визнано ОСОБА_3 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн.

Не погодившись з такою постановою, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що письмовими доказами, які містяться в матеріалах справи підтверджується факт вчинення позивачем правопорушення, а тому відповідач при прийнятті оскаржуваної постанови діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, що виключає підстави для задоволення позову.

Колегія суддів частково погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17 лютого 2011 року (Закон №3038) до повноважень Інспекції ДАБК віднесено здійснення державного - архітектурно будівельного контролю шляхом проведення планових та позапланових перевірок об'єктів містобудування та накладення штрафів на порушників містобудівного законодавства.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону №3038 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Пунктом 3 ч. 4 ст. 41 Закону №3038 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Так, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (Порядок №553), визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів будівництва.

Згідно із п. 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Так, згідно із п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п. 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, серед інших:

1) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;

2) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно із п. 16 Порядку №533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п. 17 Порядку №533).

Відповідно до п. 18 Порядку №533 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Пунктом 19 Порядку №533 визначено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Згідно із п. 20 Порядку №533 протокол протягом трьох днів після його складання та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідно до п. 21 Порядку №533 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно із п. 22 Порядку №533 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Крім того, відповідальність у сфері будівництва несуть не лише суб'єкти будівництва, але і органи публічної адміністрації, на які, в першу чергу, Конституцією України покладений обов'язок діяти виключно в межах і способами, передбаченими законами України.

Так, у разі порушення органами владних повноважень передбачених законодавством обов'язків, такі неправомірні дії можуть бути оскаржені в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, здійснення правопорушення у сфері містобудування породжує виникнення відносин реагування, які виражаються у появі обов'язку у відповідного органу виконавчої влади, що реалізовує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю припинити таке правопорушення і накласти штраф на правопорушника.

Відповідно до положень містобудівного законодавства, будівництво вважається правомірним, якщо власник земельної ділянки чи землекористувач або інша особа одержали у встановленому містобудівельним законодавством порядку дозволи на забудову об'єкта містобудування та виконання будівельних робіт відповідно до статтей 29, 30, 31, 34, 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

При цьому, під належним дозволом слід розуміти передбачений Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» дозвільний документ, що дає право виконувати підготовчі та будівельні роботи саме того об'єкту і на тій земельній ділянці, яка передана з цією метою певній особі.

Під проектом слід розуміти залежно від категорії об'єкта будівництва відповідний склад документації, визначеної ст.ст.1, 7, 8 Закону України «Про архітектурну діяльність», отриманої відповідно до ст.ст.29, 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також будівельний паспорт та технічні умови, отримані відповідно до ст.ст.27, 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно із ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи в тому числі після направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. 4 ст. 96 КУпАП, виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

При цьому, згідно з ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про те, що відповідачем надано належні докази правомірності прийняття ним оскаржуваної постанови, які жодним доказом не спростовані позивачем.

При цьому, відповідно до п. п. 3, 4 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Разом з цим, в тексті рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 30 листопада 2018 року та в його резолютивній частині суд надав оцінку обставинам справи та вирішив вимоги, які не були заявлені позивачем та не стосуються предмету спору по даній справі.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

В порушення даної норми, суд ввів учасників справи в оману та в резолютивній частині рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 30 листопада 2018 року вказав на можливість апеляційного оскарження даного рішення протягом 30 днів з дня його проголошення.

Також, у вступній частині рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 30 листопада 2018 року зазначено, що справа розглянута з участю секретаря судового засідання та в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) осіб, а відтак є незрозумілим у якому порядку була розглянута справа.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам по справі, допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального права призвели до неправильного вирішення справи, а тому оскаржуване рішення підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 272, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити частково.

Рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 30 листопада 2018 року, - скасувати.

Прийняти нову постанову.

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_3 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Костюченка Іллі Святославовича, управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення, - відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Курко О. П. Совгира Д. І.