Справа № 813/2243/17
Суддя: Багрій Василь Миколайович
Дата ухвалення: 2019-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2019 рокуЛьвів№ 857/2348/18

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Багрія В. М.,

суддів Рибачука А. І., Старунського Д. М.,

з участю секретаря судового засідання Болюк Н. В.,

представника позивача Папроцького І. М.,

представника третьої особи Райхеля Р. П.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Львівської дирекції публічного акціонерного товариства «Укрпошта» на постанову Львівського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2017 року (рішення ухвалено у м. Львові судом у складі: головуючий суддя Ланкевич А. З., судді - Гавдик З. В., Гулкевич І. З., повний текст постанови виготовлений 01 грудня 2017 року) у справі № 813/2243/17 за адміністративним позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Львівська дирекція Українського державного підприємства поштового зв'язку «Укрпошта», про визнання протиправними дій та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2017 року Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (далі Інспекція ДАБК у м. Львові) звернулася до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі ДАБІ України), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Львівська дирекція Українського державного підприємства поштового зв'язку «Укрпошта» (тепер Львівська дирекція публічного акціонерного товариства «Укрпошта», далі Львівська дирекція УДППЗ «Укрпошта»), про визнання протиправними дій та скасування рішень.

Позивач просив визнати протиправними дії відповідача щодо винесення рішення від 18.05.2017 № 11-н/пз та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 18.05.2017 № 11-н/пз;

скасувати рішення від 18.05.2017 №11-н/пз та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 18.05.2017 № 11-н/пз.

Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2017 року позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення ДАБІ України № 11-н/пз від 18.05.2017.

Визнано протиправним та скасовано припис ДАБІ України № 11-н/пз від 18.05.2017 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Постанову суду першої інстанції оскаржила Львівська дирекція публічного акціонерного товариства «Укрпошта», подавши на неї апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначає, що постанова суду першої інстанції прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного з'ясування усіх обставин, що призвело до неправильного вирішення справи. Суд не взяв до уваги, що до Львівської дирекції УДППЗ «Укрпошта» позивачем було застосовані санкції за порушення, які підприємство не вчиняло, оскільки уповноважені особи, що проводили перевірку, без відібрання необхідних пояснень і підтверджуючих документів прийшли до помилкового висновку про початок експлуатації не зданого в експлуатацію об'єкта. Тому постанова Інспекції ДАБК у м. Львові про накладення на Львівську дирекцію УДППЗ «Укрпошта» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є незаконною, а рішення ДАБІ України про її скасування - обґрунтованим та таким, що відповідає чинному законодавству.

Апелянт просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову постанову про відмову позивачу в задоволенні позову в повному обсязі.

Вислухавши суддю-доповідача, представника апелянта, який апеляційну скаргу підтримав, представника позивача, який просить апеляційну скаргу відхилити, а постанову суду першої інстанції залишити без змін, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Задовольняючи позовні вимоги Інспекції ДАБК у м. Львові, суд першої інстанції прийшов до висновку про протиправність оскаржуваних рішення відповідача № 11-н/пз від 18.05.2017 та припису № 11-н/пз від 18.05.2017, в зв'язку з чим вважав, що такі підлягають скасуванню.

Апеляційний суд погоджується з такими висновками суду першої інстанції та, надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, враховує таке.

У справі встановлено, що 22 лютого 2017 року Львівська дирекція УДППЗ «Укрпошта» звернулася до відповідача із зверненням № 01-06-39 «Щодо незаконного накладення штрафу», у якому просила скасувати рішення позивача - постанову № 006-вих-671/16 від 06 лютого 2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо об'єкта: «Реконструкція з розширенням Українським державним підприємством поштового зв'язку «Укрпошта» будівлі на вул. Словацького, 1 у м. Львові за рахунок прибудови котельні на комбінованому паливі».

24 лютого 2017 року Департаментом ДАБІ у Львівській області скеровано Інспекції ДАБК у м. Львові вимогу головного інспектора будівельного нагляду № 1013-6/1240-17 щодо надання інформації та належним чином завірених копій документів, складених за результатами здійснення відповідних заходів контролю щодо об'єкта будівництва за адресою: м. Львів, вул. Словацького, 1.

06 березня 2017 року, з метою виконання цієї вимоги, позивач надіслав на адресу відповідача відповідні документи. За результатами їх перевірки встановлено, що 23 січня 2017 року посадовими особами Інспекції ДАБК у м. Львові, у присутності представника замовника - начальника технічного відділу Львівської дирекції УДППЗ «Укрпошта» Новосада В. П., проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва «Реконструкція з розширенням Українським державним підприємством поштового зв'язку «Укрпошта» будівлі на вул. Словацького, 1 у м. Львові за рахунок прибудови котельні на комбінованому паливі». За результатами здійснення відповідних заходів контролю посадовими особами Інспекції складено акт перевірки від 23 січня 2017 року, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23 січня 2017 року, припис про заборону експлуатації закінченого будівництвом об'єкта, не прийнятого в експлуатацію, від 23 січня 2017 року, та винесено постанову по накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06 лютого 2017 року № 006-вих-671/16 (щодо Львівської дирекції УДППЗ «Укрпошта»).

Під час проведення документальної перевірки, яка відбулась 17 січня 2017 року з виїздом на місце, встановлено, що на об'єкті будівництва завершено будівельні роботи по реконструкції з розширенням УДППЗ «Укрпошта» будівлі на вул. Словацького, 1 у м. Львові за рахунок прибудови котельні на комбінованому паливі. Крім того, встановлено здійснення експлуатації об'єкта без зареєстрованої декларації про готовність об'єкта до експлуатації, що підтверджено проведеною фотофіксацією. У зв'язку із цим, позивач дійшов до висновку про порушення Львівською дирекцією УДППЗ «Укрпошта» вимог містобудівного законодавства, а саме: частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461 (далі Порядок № 461).

18 травня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ у Львівській області Якимець Г. В. із залученням начальника інспекційного відділу Департаменту ДАБІ у Львівській області Чопка В. С., згідно з наказом від 20 квітня 2017 року № 662 та на підставі довідки про результати документальної перевірки від 13 квітня 2017 року, проведено позапланову перевірку дотримання Інспекцією ДАБК у м. Львові (вул. Угорська, 7а, м. Львів) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

За результатом перевірки складено акт № 11-н/пз перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18 травня 2017 року.

Згідно з актом № 11-н/пз від 18 травня 2017 року, в ході здійснення документальної перевірки наданих на вимогу Інспекції ДАБК у м. Львові документів відповідач встановив порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- в акті перевірки, протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23 січня 2017 року та постанові про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06 лютого 2017 року № 006-вих-671/16 відсутнє чітке посилання на відповідні документи, що підтверджують ознаки експлуатації відповідного об'єкта (щодо постачання необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, документи щодо підтверджують надання відповідних послуг тощо). Додатково було надано фотокопії об'єкта невизначеного характеру з датою фіксування фотокопії - 17 січня 2017 року (не відповідає даті фіксування порушень, вказаних в процесуальних документах), що суперечить вимогам підпункту 11 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок № 553), частини четвертої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки. Виходячи з вищенаведеного, дані фотокопії не можуть бути взяті до уваги;

- припис про заборону експлуатації закінченого будівництвом об'єкта, не прийнятого в експлуатацію, від 23 січня 2017 року виданий з порушенням форми бланків приписів, затверджених наказом Мінрегіонбуду № 240 від 15 грудня 2012 року;

- відповідно до пункту 5 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (далі Порядок № 244), накладення на суб'єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не звільняє від відповідальності, передбаченої Кодексом України про адміністративне правопорушення, посадових осіб такого суб'єкта, до службових обов'язків яких належить забезпечення дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Протокол про адміністративне правопорушення не надано;

- в акті перевірки зафіксовано відсутність декларації про початок виконання будівельних робіт на об'єкт будівництва «Реконструкція з розширенням Українським державним підприємством поштового зв'язку «Укрпошта» будівлі на вул. Словацького, 1 у м. Львові за рахунок прибудови котельні на комбінованому паливі», однак, не зазначено порушення відповідних нормативно-правових актів та не вжито відповідних заходів державного архітектурно-будівельного контролю (в т.ч. не видано припис про зупинення будівельних робіт, які виконуються без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням вимог пункту 2, підпункту 2 пункту 11, підпункту 3 пункту 11 Порядку № 553, пункту 2 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- в акті перевірки від 23 січня 2017 року, протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23 січня 2017 року та постанові про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06 лютого 2017 року № 006-вих-671/16 відсутня повністю інформація, що слугувала підставою для віднесення даного об'єкта будівництва до ІІІ категорії складеності та не вказано на підставі яких документів чи якого розрахунку об'єкт будівництва віднесено до ІІІ категорії складеності, що є порушення частини сьомої Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV та V категорії складності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2011 року № 557 (далі - Порядок № 557).

У зв'язку із вищевказаним, відповідач прийшов до висновку про порушення позивачем вимог пункту 2, підпунктів 2, 3, 11 пункту 11 Порядку № 553; пункту 2 частини першої статті 34, частини четвертої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; пункту 5 Порядку № 244; частини сьомої Порядку № 557.

18 травня 2017 року відповідач прийняв рішення № 11-н/пз про скасування:

припису про заборону експлуатації закінченого будівництвом об'єкта, не прийнятого в експлуатацію, від 23 січня 2017 року,

постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06 лютого 2017 року № 0006-вих-671/16, прийнятих Інспекцією ДАБК у м. Львові.

18 травня 2017 року відповідач виніс припис № 11-н/пз про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Вказаним приписом, на підставі пункту 29 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 698 (далі Порядок № 698), частини дванадцятої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зобов'язано позивача в 30-ти денний термін з дня його отримання усунути зазначені у ньому порушення містобудівного законодавства.

Повноваження ДАБІ України у спірних правовідносинах визначаються, зокрема, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком № 698.

Відповідно до частини першої статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Частиною другою статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною третьою статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Відповідно до частини четвертої статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об'єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об'єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком № 698.

Згідно з пунктом 2 Порядку № 698 нагляд здійснюється ДАБІ через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Відповідно до пункту 3 Порядку № 698 основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність», органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Системний аналіз вищенаведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється посадовими особами ДАБІ України (суб'єкт нагляду) з метою перевірки дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, іншими органами (об'єкт нагляду), що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності. Тобто, правовідносини, що виникають між суб'єктом та об'єктом нагляду носять публічно-владний характер.

Як видно з матеріалів справи, ДАБІ України проведено перевірку позивача та виявлено ряд порушень, які зафіксовані в акті перевірки, а також у приписі про усунення виявлених порушень.

Щодо відсутності у документах, складених позивачем, чіткого посилання на відповідні документи, що підтверджують ознаки експлуатації відповідного об'єкта (щодо постачання необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, документи щодо підтверджують надання відповідних послуг тощо) апеляційний суд зазначає таке.

Згідно з абзацом 1 пункту 13 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461, зареєстрована декларація або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об'єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об'єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.

У справі встановлено, що Львівська дирекція УДППЗ «Укрпошта» як замовник будівництва, лише подала декларацію про готовність об'єкта до експлуатації. Однак, станом на момент проведення перевірки (щодо дотримання Львівською дирекцією УДППЗ «Укрпошта» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яка відбулась 23.01.2017), така декларація ще не була зареєстрована позивачем.

Крім того, відповідач належним чином не обґрунтував, що саме декларація про готовність об'єкта до експлуатації є документом, який підтверджує ознаки експлуатації приміщень.

Також, відповідач у спірному рішенні від 18.05.2017 № 11-н/пз вказує, що додатково було надано фотокопії об'єкта невизначеного характеру з датою фотографування - 17.01.2017, та зазначає, що це не відповідає даті фіксування порушень, вказаних в процесуальних документах.

Однак такі посилання відповідача є помилковими, оскільки в акті перевірки від 23.01.2017 зазначено: «під час перевірки, з виїздом на місце 17.01.2017». Згідно з матеріалами фотофіксації, здійсненої під час проведення перевірки, фотографування об'єкта здійснено 17.01.2017, що повністю відповідає інформації, яка міститься в акті перевірки від 23.01.2017.

Відповідно до пункту 19 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 (далі Порядок № 244), доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Враховуючи наведене, апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що долучені до акта фотографії, які фіксують факт експлуатації об'єкта будівництва, є належними доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Крім того, протокол та акт перевірки від 23.01.2017 були підписані представником суб'єкта містобудування без зауважень.

Щодо посилань відповідача на порушення позивачем наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 15.05.2012 № 240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» в частині порушення форми бланку виданого припису про заборону експлуатації закінченого будівництвом об'єкта, не прийнятого в експлуатацію, від 23.01.2017, то слід зазначити наступне.

Відповідно до пункту 9 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію.

В даному випадку припис про заборону експлуатації закінченого будівництвом об'єкта, не прийнятого в експлуатацію, від 23.01.2017 і є тим вмотивованим письмовим рішенням, яке спрямоване на припинення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посилання відповідача на порушення Інспекцією ДАБК в частині недотримання вимог щодо форми бланку виданого припису про заборону експлуатації закінченого будівництвом об'єкта, не прийнятого в експлуатацію, то такі є безпідставними, оскільки не мають належного законодавчого обґрунтування.

Щодо відсутності протоколу про адміністративне правопорушення відносно Львівської дирекції УДППЗ «Укрпошта» апеляційний суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 244 накладення на суб'єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не звільняє від відповідальності, передбаченої Кодексом України про адміністративні правопорушення, посадових осіб такого суб'єкта, до службових обов'язків яких належить забезпечення дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Разом з тим, вищевказана норма не містить імперативного правила щодо складення протоколу на посадову особу суб'єкта містобудування. Тому посилання відповідача на порушення Інспекцією ДАБК у м. Львові пункту 5 Порядку № 244 є необґрунтованими.

Крім того, апеляційний суд бере до уваги, що Інспекцією ДАБК у м. Львові не було вжито відповідних заходів державного архітектурно-будівельного контролю до Львівської дирекції УДППЗ «Укрпошта» (в тому числі невидання рішення про зупинення будівельних робіт, які виконуються без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт), оскільки 11.01.2017 року Львівською дирекцією УДППЗ «Укрпошта» було подано декларацію про готовність об'єкта до експлуатації №2-413/АП-0006, в якій вказано, що на об'єкті завершені усі будівельні роботи. Тому прийняття рішення про зупинення будівельних робіт було недоцільним.

Щодо відсутності в акті перевірки від 23.01.2017, протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.01.2017 та постанові про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.02.2017 № 006-вих-671/16 повністю інформації, що слугувала підставою для віднесення об'єкта будівництва до ІIІ категорії складності та незазначення на підставі яких документів чи якого розрахунку об'єкт будівництва віднесено до ІІI категорії складності слід зазначити наступне.

Відповідно до абзацу 1 пункту 4.1 ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва» категорію складності об'єкта будівництва зазначають у завданні на проектування, використовують для визначення стадійності проектування та розраховують під час розроблення проектної документації. Розрахунок наводять у пояснювальній записці проектної документації на будівництво. У разі, якщо розрахована категорія складності не співпадає із зазначеною у завданні на проектування, до завдання вносять відповідні зміни.

Згідно з частиною 3 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Беручи до уваги наведені норми, розрахунок категорії складності як складова частина проекту об'єкта будівництва, повинен бути складений проектантом. Тому відсутність наведення розрахунків в акті перевірки не може бути належною підставою для скасування рішень Інспекції ДАБК у м. Львові.

При цьому, суд бере до уваги, що відповідач не ставить під сумнів правильність визначення категорії складності об'єкта будівництва Львівської дирекції УДППЗ «Укрпошта».

Щодо відсутності в протоколі від 23.01.2017 та постанові від 06.02.2017 інформації, що слугувала підставою для віднесення об'єкта будівництва до ІІI категорії складності, то слід зазначити, що наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 № 240 затверджено форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, в т.ч. і форму протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (згідно з додатком 7) та форму постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (згідно з додатком 8).

Форма протоколу містить графу «виявлено порушення» (суть правопорушень із зазначенням абзаців, пунктів, частин, статей, розділів, глав нормативно-правових актів, будівельних норм, державних стандартів і правил, проектних рішень тощо, які порушено).

Форма постанови містить графу «суть правопорушення», а також «чим порушив» (зазначаються абзаци, пункти, частини, статті, розділи, глави нормативно-правових актів, будівельних норм, державних стандартів і правил, проектних рішень тощо, вимоги яких порушено).

Як видно зі змісту протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.01.2017 та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.02.2017 № 0006-вих-671/16, вони містять усю необхідну інформацію щодо суті правопорушення, вчиненого Львівською дирекцією УДППЗ «Укрпошта». У даних документах зазначено, що відповідальність за виявлене правопорушення передбачена абзацом 4 пункту 6 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Таким чином, кваліфікація правопорушення відповідає категорії складності, зазначеній в акті перевірки.

Крім того, у експертному звіті від 30.11.2015 № 14-4372-15 щодо розгляду проектної документації в частині міцності надійності та довговічності об'єкта будівництва та кошторисної вартості за робочим проектом «Реконструкція з розширенням Українським підприємством поштового зв'язку «Укрпошта» будівлі на вул.Словацького,1 у м.Львові за рахунок прибудови котельні на комбінованому паливі» зазначено, що категорія складності об'єкта будівництва - III.

Відповідно до пункту 23 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 698 від 19.08.2015, за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Згідно з пунктом 15 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Отже, розгляд постанови про накладення штрафу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбувається на підставі протоколу про відповідне правопорушення та з урахуванням акта перевірки.

Акт перевірки - це службовий документ, який підтверджує факт проведення перевірки, відображає її результати і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, контроль за дотриманням якого покладено на Інспекцію ДАБК у м. Львові. На підставі цього акта приймається відповідне рішення контролюючого органу.

З огляду на вказане, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, в частині того, що матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності містять інформацію про категорію складності об'єкта будівництва, а документи, що слугували підставою для винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, містять усі необхідні дані, передбачені чинним законодавством.

Посилання відповідача на порушення Інспекцією ДАБК у м. Львові загальноприйнятих Європейських правових норм апеляційний суд до уваги не бере, оскільки такі належним чином необґрунтовані та спростовуються встановленими в ході судового розгляду обставинами справи.

За таких обставин, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про те, що рішення ДАБІ України від 18.05.2017 № 11-н/пз та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 18.05.2017 № 11-н/пз підлягають скасуванню як протиправні.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Постанова суду першої інстанції прийнята з дотриманням норм матеріального та процесуального права, з врахуванням усіх обставин, що мають значення для вирішення справи, тому підстави для її зміни чи скасування відсутні.

Доводи апелянта, в силу наведеного, висновків суду першої інстанції не спростовують.

Керуючись ч. 3 ст. 243, ст. 308, ст. 310, ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 325 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Львівської дирекції публічного акціонерного товариства «Укрпошта» залишити без задоволення.

Постанову Львівського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2017 року у справі № 813/2243/17 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя В. М. Багрій
судді А. І. Рибачук
Д. М. Старунський
Повний текст постанови виготовлений 11.01.2019.