Справа № 826/16827/18
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2019-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

15 січня 2019 року м. Київ№ 826/16827/18
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін клопотання представника приватного акціонерного товариства "Укрпангруп" про залишення без розгляду позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до приватного акціонерного товариства "Укрпангруп" про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.10.2018 року відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін у справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до приватного акціонерного товариства "Укрпангруп" про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єкта, а саме: будівлі торгівельно-розважального центру "Сонячна галерея" за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, площа 30 років Перемоги, 1 до повного усунення порушень, зі встановленням способу виконання судового рішення шляхом заборони експлуатації приміщень об'єкта, а саме: будівлі торгівельно-розважального центру "Сонячна галерея" за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, площа 30 років Перемоги, 1 до повного усунення порушень.

Ухвалою суду від 14.01.2019 року відмовлено у задоволенні заяв представника приватного акціонерного товариства "Укрпангруп" про зміну порядку вирішення справи №826/16827/18.

Крім того, ухвалою суду від 14.01.2019 року відмовлено у задоволенні клопотань про залучення до вирішення справи №826/16827/18 третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору.

У подальшому, представником приватного акціонерного товариства "Укрпангруп" через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва подано клопотання про залишення позову без розгляду. Вмотивоване тим, що Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області пропущено строк звернення до суду з даним позовом, оскільки, на його думку, перебіг строку звернення до суду із позовом про вжиття заходів реагування розпочався з наступного дня після складення позивачем Акту, складеного за результатами проведення планової перевірки.

Частиною першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень.

Згідно з приписами частини третьої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З матеріалів справи вбачається, що Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області проведено планову перевірку щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки приватного акціонерного товариства «Укрпангруп», за результатом якої складено акт №26/14 від 13.04.2018 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Отже, строк звернення до суду з даним позовом почав перебіг 13.04.2018 року.

Відповідно до штемпелю вхідної документації Окружного адміністративного суду міста Києва позивач звернувся до суду з даним позовом 16.10.2018 року, тобто з пропуском тримісячного строку звернення до суду визначеного частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Обґрунтовуючи поважність пропуску строку звернення до суду позивач вказує, що ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києві від 13.09.2018 року по справі №826/6684/18 залишено без розгляду позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до приватного акціонерного товариства "Укрпангруп" про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єкта, а саме: будівлі торгівельно-розважального центру "Сонячна галерея" за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, площа 30 років Перемоги, 1 до повного усунення порушень, зі встановленням способу виконання судового рішення шляхом заборони експлуатації приміщень об'єкта, а саме: будівлі торгівельно-розважального центру "Сонячна галерея" за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, площа 30 років Перемоги, 1 до повного усунення порушень. Оскільки в силу норм ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України залишення позову без розгляду не позбавляє права на звернення до суду в загальному порядку, позивач вважає, що ним з поважних причин пропущений строк звернення до суду з даним позовом.

Судом встановлено, що ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києві від 13.09.2018 року по справі №826/6684/18 залишено без розгляду позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до приватного акціонерного товариства "Укрпангруп" про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єкта, а саме: будівлі торгівельно-розважального центру "Сонячна галерея" за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, площа 30 років Перемоги, 1 до повного усунення порушень, зі встановленням способу виконання судового рішення шляхом заборони експлуатації приміщень об'єкта, а саме: будівлі торгівельно-розважального центру "Сонячна галерея" за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, площа 30 років Перемоги, 1 до повного усунення порушень.

Зі змісту ухвали Окружного адміністративного суду міста Києві від 13.09.2018 року по справі №826/6684/18 вбачається, що позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області залишено без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд зазначає, що звернувшись до суду з адміністративним позовом, позивач повинен усвідомлювати можливість настання певних наслідків з метою вчасного та повного виконання покладених на нього Кодексом адміністративного судочинства України обов'язків.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Враховуючи, що позивач знехтував обов'язком щодо участі у вирішенні справи, заяви про вирішення справи №826/6684/18 без участі представника позивача суду не надав, отже позивачем не надано доказів об'єктивної неможливості вирішення справи про застосування заходів реагування у строк визначений ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зазначене дає суд підстави вважати, що позивач нехтував своїми обов'язками з метою затягування адміністративного процесу та вирішення справи по суті та не проявляв зацікавленості щодо руху адміністративного провадження у справі №826/6684/18 за його позовом, отже залишення зазначеної справи без розгляду на думку суду не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов'язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 та пункті 54 рішення "Круз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що реалізуючі пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами N 22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

З огляду на вказане, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Показовою в питанні застосування строку позовної давності в контексті статті 6 Конвенції є справа "Gradescolo S.R.L. проти Молдови".

У цій справі Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпритації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов'язком для країн, які підписали Конвенцію.

Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов'язано з реалізацією права на справедливий суд.

Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Як зазначив Верховний Суд у своїй ухвалі від 15.02.2018 по справі №800/499/17, строки мають суттєве значення в правовому регулюванні суспільних відносин. З ними пов'язані початок і закінчення дії правової норми матеріального права, вони вказують на своєчасне здійснення прав і обов'язків, визначають момент настання чи припинення виконання будь-якої процесуальної дії. Можливість захисту прав та інтересів у багатьох випадках залежить від дотримання строків, встановлених законом для звернення за захистом прав та інтересів, розглядом і вирішенням адміністративних справ, оскарженням і переглядом постанов, інших актів у адміністративних справах. Зазначені строки дисциплінують суб'єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків тягне чітко визначені юридичні наслідки.

Необхідно зазначити, що поновлення процесуальних строків на оскарження судових рішень є дискреційними повноваженнями суду, а під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний або судовий орган, приймаючий рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позивачем не наведено обґрунтованих доводів в підтвердження поважності пропущення строку звернення до суду з даним адміністративним позовом, отже суд вбачає наявними підстави для залишення такого позову без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити клопотання представника приватного акціонерного товариства "Укрпангруп" про залишення позову без розгляду.

Залишити без розгляду позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до приватного акціонерного товариства "Укрпангруп" про застосування заходів реагування.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України, із урахуванням положень пункту 15.5 Перехідних положень (Розділу VII) Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.І. Келеберда