Справа № 2040/7821/18
Суддя: Денисюк Руслан Степанович
Дата ухвалення: 2019-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2019 року ЛуцькСправа № 2040/7821/18

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Денисюка Р.С.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВОГ РИТЕЙЛ" про застосування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю),

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (далі - ГУ ДСНС України у Харківській області, позивач) звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВОГ РИТЕЙЛ" (далі - ТзОВ "ВОГ РИТЕЙЛ", відповідач) про застосування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі та технологічного обладнання Товариства з обмеженою відповідальністю "ВОГ РИТЕЙЛ", за адресою: м. Харків, вул. Чуваська, 1 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.09.2018 на підставі статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) дану справу передано на розгляд Волинському окружному адміністративному суду, до якого дана справа надійшла 30.11.2018.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 04.12.2018 відкрито провадження у справі та відповідно до приписів статей 12, 257, 262 КАС України ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання призначено на 15:30 26.12.2018. 26.12.2018 у зв'язку з неприбуттям представника позивача розгляд справи відкладено на 14:00 10.01.2019 (а.с. 49, 64).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при проведенні позапланової перевірки відповідача щодо додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки на території та у будівлі ТзОВ "ВОГ РИТЕЙЛ" за адресою: м. Харків, вул. Чуваська, 1 було встановлено ряд порушень вимог Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417, за наслідками яких створюється реальна загроза життю та здоров'ю людей, про що складено акт перевірки. З метою усунення порушень та забезпечення безпеки життю та здоров'ю людей позивач просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі та технологічного обладнання ТзОВ "ВОГ РИТЕЙЛ", за адресою: м. Харків, вул. Чуваська, 1 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Відповідач у відзиві на позовну заяву (а.с. 55) позовні вимоги вважає безпідставними і такими, що не підлягають, оскільки приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 17.10.2018 № 237 засвідчено факт усунення 29 порушень із 30, які були зафіксовані в акті перевірки від 22.06.2018.

При цьому зазначає, що нормативним документом, який регламентує влаштування, експлуатацію та технічне обслуговування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення є Правила улаштування, експлуатації та технічного обслуговування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення, затверджені наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 15.05.2006 № 288. Цими Правилами визначено перелік об'єктів, які підлягають обладнанню системами раннього виявлення надзвичайних ситуацій. Однак, АЗС до такого переліку об'єктів не включено. Враховуючи наведене, просить відмовити у задоволенні позову.

В судове засідання 10.01.2019 учасники справи не прибули, при цьому, подали суду письмові клопотання про розгляд справи без їх участі (а.с. 71, 78).

Відповідно до частини третьої статті 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Як передбачено частиною четвертою статті 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки учасники справи подали заяви про розгляд справи без їх участі, тому суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку письмового провадження на підставі матеріалів справи, без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що ТзОВ "ВОГ РИТЕЙЛ" зареєстроване як юридична особа 11.06.2013 та знаходиться за адресою: Волинська обл., м. Луцьк, вул. Кременецька, 38 (а.с. 54-40).

05.06.2018 на виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», у відповідності до листа заступника керівника Харківської міської прокуратури №2 старшого радника юстиції Грюка В.В. від 21.05.2018 № 0310418, на підставі ухвал слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова Макарова В.О. від 17.05.2018 з метою перевірки додержання виконання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки ГУ ДСНС України у Харківській області видано наказ № 162 (з основної діяльності) про проведення позапланових перевірок об'єктів, яким наказано заступнику начальника Новобаварського районного відділу у м. Харкові підполковнику служби цивільного захисту Заіці Є.А. організувати проведення позапланової перевірки суб'єктів господарювання згідно з додатком. Додаток до наказу визначає перелік об'єктів, які підлягають позаплановій перевірці у червні 2018 року (а.с. 17-19. Серед зазначених об'єктів значиться і ТзОВ "ВОГ РИТЕЙЛ", адреса розташування об'єкта - м. Харків, вул. Чуваська, 1.

На підставі зазначеного наказу, посвідчення на проведення перевірки від 12.06.2018 № 110 головним інспектором Новобаварського районного відділу у м. Харкові ГУ ДСНС України у Харківській області Рижко Д.О. проведено позапланову перевірку щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки АЗК №13 ТзОВ "ВОГ РИТЕЙЛ", за адресою: м. Харків, вул. Чуваська, 1.

За результатами проведеної перевірки було встановлено ряд порушень, які зафіксовані в акті позапланової перевірки від 22.06.2018 № 95 (а.с. 21-29).

Так, при здійсненні перевірки було встановлено порушення вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, в тому числі Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні, а саме:

1. Приміщення майданчику для автоцистерни та газова установка не забезпечені відповідними знаками безпеки у відповідності до ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальне и знаки безопасности» (пункт 8 розділу II Правил пожежної безпеки в Україні, далі - ППБУ);

2. Територія об'єкту не забезпечена бочками з водою, совковими лопатами для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку (пункт 3.6. розділу V ППБУ);

3. Пожежний щит не укомплектований згідно з нормами належності, а саме: вогнегасники - 3 шт., сокири - 2 шт., протипожежне покривало (пункт 3.11. розділу V ППБУ);

4. З'єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів на другому поверсі в приміщенні, де зберігаються горючі матеріали, здійснюється не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (пункт 1.6 розділу ІV ППБУ);

5. З'єднувальна коробка електропроводів на другому поверсі в приміщенні, де зберігаються горючі матеріали, не закрита кришкою з негорючого або важкогорючого матеріалу (пункт 1.7 розділу ІV ППБУ);

6. В приміщенні котельні на другому поверсі будівлі АЗК влаштована тимчасова електрична мережа (пункт 1.8 розділу ІV ППБУ);

7. В приміщенні котельні на другому поверсі будівлі АЗК складуються горючі матеріали на відстані менше 1 м від електроустаткування (пункт 1.18 розділу ІV ППБУ);

8. На другому поверсі, в офісних приміщеннях кондиціонери не забезпечені автономними пристроями електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії (пункт 2.26 розділу ІV ППБУ);

9. На першому поверсі будівлі АЗК захаращений запасний шлях евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами (пункт 2.37 розділу ІV ППБУ);

10. Сходова клітина будівлі АЗК захаращена меблями та горючими матеріалами (пункт 2.37 розділу ІІІ ППБУ);

11. В будівлі АЗС не забезпечено зачинення дверей запасних евакуаційних виходів лише на внутрішні запори, які відчиняються зсередини без ключа (пункт 2.27 розділу ІІІ ППБУ);

12. в будівлі АСК шляхи евакуації, а саме: сходова клітка, внутрішня відкрита та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням (пункт 2.27 розділу ІІІ ППБУ);

13. Над евакуаційними виходами першого та другого поверхів будівлі АЗК не встановлені світлові покажчики зеленого кольору з написом на них «Вихід» білого кольору, які мають бути підключено до джерела живлення евакуаційного освітлення, або такі, що мають переключатися на нього автоматично в разі зникнення живлення на їх основних джерелах (пункт 2.27 розділу ІІІ ППБУ);

14. На сходовій клітині встановлювлений прилад опалення на висоті менш ніж 2,2 м (пункт 2.30 розділу ІІІ ППБУ);

15. В адміністративних приміщеннях другого поверху та у приміщенні котельні зберігаються горючі матеріали (пункт 2.1 розділу ІІІ ППБУ);

16. Під час експлуатації об'єкта допускається знижування класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: не заповнено протипожежними дверима отвір у протипожежній стіні, що відокремлює приміщення складу на першому поверсі (пункт 2.3 розділу ІІІ ППБУ);

17. Не підтримується експлуатаційна придатність СПЗ відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2016 «Системи протипожежного захисту», а саме: у складському приміщені на першому поверсі зберігаються горючі матеріали впритул до пожежного сповіщувача (пункт 1.4 розділу V ППБУ);

18. Не проведено випробування на тиск та витрату води з оформленням акта системи зовнішнього протипожежного водопроводу (пункт 2.1 розділу V ППБУ);

19. Не вивішені на видимих місцях АЗК плакати, які містять обов'язки водія під час заправлення автотранспорту (пункт 10.4 розділу VI ППБУ);

20. АЗК не оснащена гучномовним зв'язком (пункт 10.5 розділу VI ППБУ);

21. З метою проведення заходів із запобігання виникнення пожеж та організації їх гасіння не створено добровільну пожежну дружину (пункт 12. розділу ІІ ППБУ);

22. Не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників ВП-9 та ВВК - 1,4 відповідно до Правил експлуатації та типові норми належності вогнегасників, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.01.2018 № 25, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 23.02.2018 за № 225/31677 (пункт 3.10 розділу V ППБУ);

23. Не забезпечений захист возимих вогнегасників на території АЗК, біля майданчику для автоцистерни, від потрапляння прямих сонячних променів (пункт 3.15 розділу V ППБУ);

24. На об'єкті відсутня система раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (стаття 53 Кодексу цивільного захисту України);

25. Не проводяться спеціальні об'єктові навчання і тренування з питань цивільного захисту (стаття 40 КЦЗУ, пункт 1.3 наказу МВС України від 11.09.2014 № 934 «Про затвердження Порядку організації та проведення спеціальних об'єктових навчань і тренувань з питань ЦЗ);

26. Не вивішено на видному місці інструкції щодо виконання вимог техногенної безпеки та порядку алгоритму дій персоналу в разі виникнення аварійної ситуації (аварії) (статті 20, 39, 40 Кодексу цивільного захисту України, пункт 4.5.5 ПТБ);

27. Працівники об'єкту, які задіяні в оповіщенні, локалізації та ліквідації аварійних ситуацій та аварій не забезпечені засобами захисту органів дихання з переговорним пристроєм (пункт 4.3.4 ПТБ);

28. Відсутні поруч з телефонними апаратами таблички із зазначенням номерів телефонів для виклику аварійно-рятувальних служб (пункт 4.4.12 ПТБ);

29. Відсутні фонограми текстів звернень до персоналу об'єкту та осіб, яких вони оповіщають та бланки регламентів надання інформації про аварію та повідомлень про надзвичайну ситуацію, узгоджену з територіальним органом ДСНС України (пункт 4.4.10 ПТБ);

30. Відсутні по периметру об'єкту вказівники (попереджувальні знаки, інформаційні табло) для інформування населення про небезпеку, яка безпосередньо загрожує населенню 9пункут 4.4.13 ПТБ).

Акт перевірки підписано посадовою особою відповідача без надання пояснень, зауважень або заперечень щодо порушень, зазначених у ньому.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини регулюються Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI, далі - КЦЗУ), Правилами пожежної безпеки в Україні, затвердженими наказом Міністерством внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697.

Відповідно до статті 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Відповідно до Указу Президента України від 16.01.2013 №20/2013 "Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій" Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України (далі - Міністр).

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Основними завданнями ДСНС України є, зокрема: реалізація державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Таким чином, ГУ ДСНС у Харківській області є територіальним органом центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, а тому воно наділене повноваженнями здійснювати державний нагляд (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і звертатись до суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України визначено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Згідно з частиною другою цієї статті повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Тобто, підставами для повного або часткового зупинення діяльності підприємства є факт створення відповідачем реальної загрози життю та здоров'ю людей у зв'язку з експлуатацією об'єкта, і цей факт має бути доведений належними та допустимими доказами.

На думку суду, вказане позивачем не доведено, зважаючи на наступне.

Відповідно до пунктів 26, 33, 43 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров'ю людини; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов'язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об'єктах, а також у суб'єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Суд зазначає, що в контексті вищенаведених норм настання реальної загрози життю та здоров'ю людей слід пов'язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Враховуючи те, що заходи реагування застосовуються судом за позовом органу державного нагляду, останній повинен обґрунтувати наявність підстав для цього, тобто вказати та довести, що виявлені порушення створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а також необхідність застосування конкретного заходу реагування залежно від характеру порушень та ступеню їх небезпеки.

Разом з тим, аналізуючи вищенаведене, суд також приходить до висновку, що вказаними правовими нормами установлена можливість застосування як органом державного нагляду, так і судом різних заходів реагування за одні й ті самі порушення, при цьому критерієм їх розмежування є створення такими порушеннями загрози життю та здоров'ю людей і саме наявність такої загрози надає можливість для застосування адміністративним судом заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

Отже, загрозу життю та здоров'ю людей створюють такі порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства, які можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища (пункт 32 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України).

Саме такі порушення вимагають вжиття заходів реагування адміністративним судом у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей, а тому необхідність вжиття таких заходів слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи. При цьому, підстави для застосування заходів реагування мають бути підтверджені та існувати на день винесення судового рішення.

Як встановлено судом, на підставі наказу від 12.10.2018 № 98, виданого Новобаварським РВ у м. Харкові ГУ ДФСНС у Харківській області, посвідчення на перевірку від 16.10.2018 № 300, провідним інспектором Новобаварського районного відділу у м. Харкові ГУ ДСНС України у Харківській області Кравченко С.В. проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки АЗК № 13 ТзОВ "ВОГ РИТЕЙЛ", за адресою: м. Харків, вул. Чуваська, 1, про що складено відповідний акт від 17.10.2018 № 260 (а.с. 73-76).

Слід зазначити, що під час вказаної позапланової перевірки з'ясовувалися питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її здійснення, тобто, перевірено, чи усунуті порушення, які були виявлені в ході позапланової перевірки, яка здійснювалась у червні 2018 року.

З акту перевірки від 17.10.2018 № 260 вбачається, що відповідачем усунуто 29 із 30 виявлених порушень, зафіксованих в акті перевірки 22.06.2018 № 95. Перевіркою встановлено, що залишилось не усунутим лише одне порушення, а саме: на об'єкті відсутня система раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (стаття 53 Кодексу цивільного захисту України).

За наслідками проведеної перевірки, 17.10.2018 Новобаварським районним відділом у м. Харкові ГУ ДСНС України у Харківській області був винесений припис № 297, яким надано відповідачу строк на усунення виявленого порушення до 01.11.2018.

Отже, відповідачем виконано вимоги контролюючого органу щодо усунення порушень вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки та залишилось не усунутим лише одне порушення, що підтверджується актом перевірки від 17.10.2018 № 260.

Протилежного судом не встановлено.

Однак, на думку суду, вказане порушення не несе загрози життю та здоров'ю людей та не може призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища.

На думку суду, відсутність системи раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення не є порушенням, в розумінні зазначених нормативних актів, які створюють реальну загрозу життю і здоров'ю громадян та є підставою для зупинення діяльності підприємства.

При вирішенні даної справи суд враховує ту обставину, що вказане порушення може бути усунуте в процесі діяльності АЗК без повного зупинення експлуатації будівлі та технологічного обладнання ТзОВ "ВОГ РИТЕЙЛ".

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

У рішенні від 09.01.2007 у справі "Інтерсплав" проти України" суд наголосив, що втручання має бути пропорційним та не становити надмірного тягаря, іншими словами воно має забезпечувати "справедливий баланс" між інтересами особи і суспільства.

Європейський Суд з прав людини у справі Rees v. United Kingdom у рішенні від 17.10.1986 зазначив, що з'ясовуючи, чи існує позитивне зобов'язання держави стосовно людини, "належить врахувати справедливий баланс, який має бути встановлений між інтересами всього суспільства й інтересами окремої людини; пошук цього балансу - мета всієї Конвенції".

У рішенні від 25.01.2012 № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який у сфері соціального захисту означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

Тому з врахуванням зазначеного при вирішенні вказаного позову судом враховується принцип пропорційності між зупиненням підприємства, як засобу для дотримання Правил пожежної безпеки та мають бути співмірними з нею. В даному випадку, з врахуванням вищевикладених обставин, застосовані заходи впливу про які просить позивач будуть непропорційними (співмірними) на досягнення мети з якою вони повинні бути застосовані.

Аналізуючи норми чинного законодавства, суд зазначає, що при застосуванні санкцій до суб'єкта господарювання повинен враховуватися принцип пропорційності виявлених порушень і покарання.

Зупинення роботи певного об'єкту є крайнім заходом покарання і повинне застосовуватися у виключних випадках, коли виявлені порушення дійсно становлять реальну загрожу життю і здоров'ю людей, чого в даному випадку немає.

Таким чином, беручи до уваги усунуті відповідачем порушення та з врахуванням того, що не усунуте порушення не є таким, що створює реальну загрозу життю та здоров'ю людей, що воно може бути усунуте в інший спосіб як просить позивач, тобто без зупинення експлуатації будівлі та технологічного обладнання АЗК, суд приходить до висновку про відсутність підстав для застосування до ТзОВ "ВОГ РИТЕЙЛ" такого крайнього заходу реагування як повне зупинення експлуатації будівлі та технологічного обладнання товариства.

Крім того, суд не приймає до уваги твердження представника відповідача про те, що згідно з Правилами улаштування, експлуатації та технічного обслуговування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення, затвердженими наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 15.05.2006 № 288 до переліку об'єктів, які підлягають обладнанню системами раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення АЗК не включено, оскільки вказаний наказ скасовано згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 № 166-р.

З врахуванням встановлених судом обставин справи та досліджених доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими та безпідставними, з огляду на що у задоволенні позову слід відмовити повністю.

Керуючись ст.ст.194, 229, 241, 242, 243, 245, 246, 295, 297, підпункту 15.5 пункту І розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВОГ РИТЕЙЛ" про застосування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України. У разі подання апеляційної скарги рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя Р.С. Денисюк