Справа № 360/4287/18
Суддя: С.М. Чиркін
Дата ухвалення: 2019-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

08 січня 2019 року СєвєродонецькСправа № 360/4287/18

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Чиркін С.М., перевіривши матеріали адміністративної справи за позовом приватного акціонерного товариства «Сєвєродонецьке об'єднання АЗОТ» до Головного управління Держпраці у Луганській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу,

ВСТАНОВИВ:

18 грудня 2018 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Сєвєродонецьке об'єднання АЗОТ» до Головного управління Держпраці у Луганській області, в якому позивач просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову від 19.11.2018 № ЛГ584/324/НД/СП-ФС про накладення штрафу в сумі 11169,00 грн, яка винесена відповідачем.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 20.12.2018 позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Сєвєродонецьке об'єднання АЗОТ» залишено без руху, запропоновано позивачу протягом п'яти календарних днів з дня отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду документ про сплату судового збору в розмірі 1762,80 грн.

02 січня 2019 року до суду на виконання вимог ухвали суду від 20.12.2018 надійшов супровідний лист, яким до суду надано платіжне доручення від 30.11.2018 № 40423 та довіреність від 01.01.2018 № 05/74.

Розглянувши надані на виконання вимог ухвали суду документи суд встановив таке.

Згідно з частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно з частиною першою статті 2 Закону № 3674-VI платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Оглядом позовної заяви судом встановлено, що позовна заява подана та підписана представником приватного акціонерного товариства «Сєвєродонецьке об'єднання Азот» ОСОБА_1, який діє на підставі довіреності від 02 січня 2018 року № 05/75. Крім того, оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 02 березня 2018 року № винесено у відношенні саме приватного акціонерного товариства «Сєвєродонецьке об'єднання Азот».

Таким чином, юридичною особою, яка звертається до суду з даним адміністративним позовом, є приватне акціонерне товариство «Сєвєродонецьке об'єднання Азот».

Відповідно до інформації, зазначеної в наданому платіжному дорученні від 30.11.2018 № 40423 судовий збір за позовною заявою приватного акціонерного товариства «Сєвєродонецьке об'єднання Азот» в сумі 1762,00 грн сплатило товариство з обмеженою відповідальністю «Статус - трейд», яке не є позивачем у справі.

Позивачем не надано документального підтвердження правомірності сплати товариством з обмеженою відповідальністю «Статус - трейд» судового збору за приватне акціонерне товариство «Сєвєродонецьке об'єднання Азот», тобто укладання угоди (договору) між підприємствами на здійснення такої сплати.

Таким чином судом встановлено, що судовий збір за подання до суду даного адміністративного позову сплачений не належним платником судового збору.

Відповідно, суд дійшов висновку, що позивачем - приватним акціонерним товариством «Сєвєродонецьке об'єднання Азот», судовий збір при зверненні до суду з даним адміністративним позовом не сплачений.

Згідно з частиною другою статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 55 КАС України).

Відповідно до частини третьої статті 55, пункту 1 частини першої статті 59 КАС України юридична особа, суб'єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника. Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами (частина третя статті 59 КАС України).

Відповідно до частини шостої статті 59 КАС України оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

У відповідності до частини восьмої статті 59 КАС України у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що право на подання і підписання позовної заяви має особисто керівник або представник, повноваження якого повинні бути визначені у відповідному документі, що посвідчує такі повноваження. При цьому, суду має бути наданий оригінал такого документа або його копія, що засвідчена суддею або у визначеному законом порядку.

Оглядом позовної заяви вбачається, що позовна заява підписана представником позивача ОСОБА_2

На підтвердження повноважень представника до матеріалів справи надано копію довіреності від 02.01.2018 № 05/75, виданою приватним акціонерним товариством «Сєвєродонецьке об'єднання Азот» в особі голови правління ОСОБА_3 представнику ОСОБА_2 на представництво інтересів товариства.

З огляду копії довіреності слідує, що її засвідчено шляхом проставляння відмітки «згідно з оригіналом» та підпису із зазначенням прізвища та ініціалів ОСОБА_4.

До супровідного листа від 29.12.2018 б/н, зареєстрованого за вхідним реєстраційним номером № 34/2019 надісланого на виконання вимог ухвали суду від 20.12.2018, який підписаний ОСОБА_4, підтвердження повноважень представника до матеріалів справи надано копію довіреності від 02.01.2018 № 05/74, виданою приватним акціонерним товариством «Сєвєродонецьке об'єднання Азот» в особі голови правління ОСОБА_3 представнику ОСОБА_4 на представництво інтересів товариства.

З огляду копії довіреності слідує, що її засвідчено шляхом проставляння відмітки «згідно з оригіналом» та підпису із зазначенням прізвища та ініціалів ОСОБА_4.

Згідно з частиною першою статті 237 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов'язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Відповідно до частин першої, третьої статті 244 ЦК України представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.

Довіреність може бути видана як на укладення правочину, так і на здійснення інших юридично значимих дій. Довіреність є правочином і, як будь-який правочин, повинна відповідати всім вимогам, встановленим діючим законодавством до правочинів. Так, довіреність може бути видана тільки на виконання правомірних юридичних дій. Воля довірителя повинна відповідати його волевиявленню.

Отже, суд виходить з потреби перевірки саме наявності волевиявлення особи, що її видала.

Надана до суду копія довіреності, яка не завірена у встановленому законом порядку, не може бути належним доказом дійсної волі особи, що її видала, на уповноваження іншої представляти її інтереси. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, засвідченої у визначеному законом порядку), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому довірителем. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво.

Отже, представниками позивача надано копії довіреностей, з яких неможливо встановити дійсне волевиявлення довірителя, та не є копіями, засвідченими у встановленому законом порядку (відповідно до частини 3 статті 55 та частини 6 статті 59 КАС України).

Аналогічну за змістом правову позицію викладено Верховним Судом в ухвалах від 25 вересня 2018 року у справі № 462/2550/18; від 09.01.2018 у справі №804/487/17, від 02.05.2018 у справі № 826/8342/17, від 23.05.2018 у справі № 804/7939/16.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За приписами частини другої статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частиною другою статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до частини третьої статті 121 КАС України якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Частиною шостою статті 121 КАС України визначено, що про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Враховуючи вищевикладене, зважаючи, що загальний строк на усунення недоліків позовної заяви не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, суд вважає за необхідне продовжити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви на п'ять календарних днів з дня отримання ухвали про продовження строку.

Враховуючи, що позивачем частково усунуто недоліки позовної заяви відповідно до ухвали суду від 20 грудня 2018 року, зважаючи, що загальний строк на усунення недоліків позовної заяви не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, суд вважає за необхідне продовжити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви на три календарних дні з дня отримання ухвали про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 121, 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Продовжити приватному акціонерному товариству «Сєвєродонецьке об'єднання Азот» строк для усунення недоліків позовної заяви на 3 (три) календарних дні з дати отримання даної ухвали.

Запропонувати приватному акціонерному товариству «Сєвєродонецьке об'єднання Азот» протягом 3-х (трьох) календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:

- пояснення із нормативним обґрунтуванням можливості сплати товариством з обмеженою відповідальністю «Статус - трейд» судового збору за приватне акціонерне товариство «Сєвєродонецьке об'єднання Азот»;

- оригіналу документа про сплату позивачем судового збору в розмірі 1762,00 грн або угоди (договору) на сплату товариством з обмеженою відповідальністю «Статус - трейд» судового збору за приватне акціонерне товариство «Сєвєродонецьке об'єднання Азот» з додатками (за наявності), якими деталізований зміст доручення щодо виконання грошових зобов'язань по сплаті судового збору), довіреності приватного акціонерного товариства «Сєвєродонецьке об'єднання Азот» на сплату товариством з обмеженою відповідальністю «Статус - трейд» судового збору у розмірі 1762,00 грн за приватне акціонерне товариство «Сєвєродонецьке об'єднання Азот»;

- належним чином засвідчені копії або оригінали довіреностей на підтвердження повноважень ОСОБА_2, ОСОБА_4 діяти від імені та в інтересах приватного акціонерного товариства «Сєвєродонецьке об'єднання Азот».

Копію даної ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз'яснити позивачу, що відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя С.М. Чиркін