Справа № 808/3860/16
Суддя: Садовий Ігор Вікторович
Дата ухвалення: 2018-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ПОВЕРНЕННЯ ЗАЯВИ ПРО РОЗ'ЯСНЕННЯ СУДОВОГО РІШЕННЯ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

20 листопада 2018 року Справа № 808/3860/16
м. Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративним суд у складі головуючого судді Садового І.В., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Техенергохім" про роз'яснення судового рішення у справі

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Техенергохім" (69034, м. Запоріжжя, вул. Цимлянська, 29-А, ідентифікаційний код 22161169)

до Запорізької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області (69001, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 14, ідентифікаційний код 3948818)

про скасування податкового боргу,

ВСТАНОВИВ:

19 листопада 2018 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Техенергохім" (далі - заявник) про роз'яснення судового рішення, а саме ухвали суду від 27.09.2018 у справі №808/3860/16 про повернення заяви без розгляду.

Вказаною ухвалою заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Техенергохім" про вирішення процесуального питання, пов'язаного з виконанням судового рішення, у справі №808/3860/16 повернуто заявнику без розгляду.

В заяві від 19.11.2018 про роз'яснення судового рішення, заявник просить суд роз'яснити, як суд не приступаючи до розгляду заяви встановив, що нових підстав заява не містить, є очевидно безпідставною та необґрунтованою.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд зазначає, що стаття 254 КАС України не містить спеціальних вимог до заяв, у зв'язку з чим суд застосовує за аналогією положення статті 167 КАС України.

Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені в статті 167 КАС України.

Частиною 1 статті 167 КАС України визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Заява про роз'яснення судового рішення від 19.11.2018 подана без додержання вимог, встановлених п.7 ч.1 ст.167 КАС України, з огляду на наступне.

1.Заявник просить роз'яснити ухвалу суду від 27.09.2018 про повернення заяви без розгляду.

Однак, як з'ясовано судом з системи "Діловодство спеціалізованого суду" ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 27.09.2018 відмовлено у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Техенергохім" про вирішення процесуального питання, пов'язаного з виконанням судового рішення у справі №808/3860/16 від 01.06.2017 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Техенергохім" до Запорізької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області про скасування податкового боргу.

Отже, в порушення п.4 ч.1 ст. 167 КАС України, заявником зазначено суперечливі дані та питання, яке має бути розглянуто судом.

2. Відповідно до частини 3 статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Згідно із частиною 3 статті 55 КАС України, юридична особа, суб'єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Частиною 2 ст.160 КАС України передбачено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Заява підписана представником ТОВ "Техенергохім" Заставською Т.І, проте до заяви не додано докази на підтвердження її повноважень (довіреності, наказу про призначення, тощо).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

До поданої заяви не додано документів, що посвідчують правовий статус заявника як юридичної особи (свідоцтво про державну реєстрацію, витяг з ЄДРПОУ).

Крім того, суд звертає увагу заявника, що роз'яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.

Виходячи із системного тлумачення вказаних положень роз'яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення (Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08 серпня 2018 року у справі № 808/1298/15, адміністративне провадження №К/9901/47009/18, ЄДРСРУ № 75775360).

Крім того, ще Верховний Суд України в ухвалі від 13.07.2016 по справі № 21-452iп16 зазначив, що системне тлумачення положень КАС України дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз'яснено у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Тобто, роз'яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Аналогічне твердження міститься в ухвалі Верховного Суду України від 13 липня 2016 року у справі № 21-5743іп15.

Окрім цього, суд зазначає, що зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення. Підставою для роз'яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акту є його неясність, невизначеність.

Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акту, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акту виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Ухвала суду від 27.09.2018 у справі №808/3860/16, якою відмовлено ТОВ "Техенергохім" у задоволенні заяви про вирішення процесуального питання, пов'язаного з виконанням судового рішення у справі №808/3860/16 від 01.06.2017, в розумінні ст.254 КАС України, не містить таких підстави для її роз'яснення, як то: резолютивна частина ухвали припускає кілька варіантів її тлумачення та/або її важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного її виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Також, заявником в заяві не зазначено, що в резолютивній частині ухвали суду йому неясно та невизначено, або які виникли труднощі з розумінням резолютивної частини судового рішення.

Питання того, як суд дійшов до тих чи інших висновків при винесені ухвали не може бути предметом та/або підставою роз'яснення рішення суду.

З огляду на викладене заява від 19.11.2018 про роз'яснення судового рішення є очевидно безпідставною та необґрунтованою у розумінні статті 167 КАС України.

Відповідно до частини 2 статті 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Таким чином, зважаючи, що заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Техенергохім" про роз'яснення судового рішення у справі подана без додержання вимог ч.1 ст.167 КАС України та ці недоліки не дають можливості розглянути таку заяву, суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 43, 44, 55, 167, 243, 248, 254 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Техенергохім" про роз'яснення судового рішення у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Техенергохім" до Запорізької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області про скасування податкового боргу - повернути заявнику без розгляду.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення ухвали у повному обсязі.

Суддя І.В.Садовий