Справа № 480/86/19
Суддя: С.М. Глазько
Дата ухвалення: 2019-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

14 січня 2019 р. Справа № 480/86/19

Суддя Сумського окружного адміністративного суду Глазько С.М., розглянувши матеріали позовної заяви Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім!" в особі керівника Давиденка Дмитра Михайловича до Державного реєстратора Березівської сільської ради Глухівського району Гурець Романа Сергійовича, третя особа - Глухівська міська рада Сумської області про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім!" в особі керівника Давиденка Дмитра Михайловича, звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державного реєстратора Березівської сільської ради Глухівського району Гурець Романа Сергійовича, третя особа - Глухівська міська рада Сумської області, в якій просить визнати протиправним та скасувати рішення Державного реєстратора Березівської сільської ради Глухівського району Гурець Романа Сергійовича, індексний № 32131311 від 31.10.2016 про державну реєстрацію права власності на приміщення загальною площею 106,6 м. кв. в будинку № 8, по вул. Героїв Крут, в місті Глухові, Сумської області.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що із засобів масової інформації в грудні 2018 року позивачу стало відомо, що на підставі рішення про державну реєстрацію індексний № 32131311 від 31.10.2016 в будинку по вул. Героїв Крут 8, в місті Глухові, Сумської області зареєстровано нежитлове приміщення площею 106,6 м. кв., власником якого є Глухівська міська рада Сумської області.

Дане рішення Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Наш дім!» вважає протиправним, таким, що порушує право спільної сумісної власності співвласників будинку та таким, що прийнято з порушенням чинного законодавства. Дане приміщення є частиною підвального приміщення будинку. В спірному приміщенні проходять інженерні комунікації, необхідні для забезпечення належного функціонування та експлуатації будинку, а тому належить членам Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку на праві спільної сумісної власності.

Дослідивши матеріали позовної заяви, зміст позовних вимог, суд відмовляє у відкритті провадження у даній справі. Вирішуючи питання щодо визначення юрисдикції, в межах якої має розглядатись дана справа, суд виходить з наступного.

Вимогами у даній справі є визнання протиправним і скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності на об'єкт нерухомості, що пов'язане з порушенням прав позивача на об'єкт нерухомості іншою особою (Глухівською міською радою Сумської області), за якою відповідачем зареєстровано право власності на спірний об'єкт нерухомості.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб'єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Відповідно до статті 2 КАС України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Справою адміністративної юрисдикції є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень (пункт 1 частини першої статті 3 КАС України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно з правилами визначення юрисдикції адміністративних судів щодо вирішення адміністративних справ за статтею 17 КАС України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності; спори між суб'єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень.

У пункті 7 частини першої статті 3 КАС України в наведеній вище редакції визначено, що суб'єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Водночас, при вирішенні питання про розмежування компетенції щодо розгляду адміністративних і господарських справ недостатньо застосування виключно формального критерію - визначення суб'єктного складу спірних правовідносин. Визначальною ознакою для правильного вирішення спору є характер правовідносин, з яких виник спір. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Публічно-правовим, вважається, зокрема, спір, у якому сторони правовідносин виступають одна щодо іншої не як рівноправні і в якому одна зі сторін виконує публічно-владні управлінські функції та може вказувати або забороняти іншому учаснику правовідносин певну поведінку, давати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо.

Необхідною ознакою суб'єкта владних повноважень є здійснення ним публічно-владних управлінських функцій. Ці функції суб'єкт повинен виконувати саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.

До юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб'єктами стосовно їх прав та обов'язків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один суб'єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб'єкта (суб'єктів), а останній (останні) відповідно зобов'язаний виконувати вимоги та приписи такого суб'єкта владних повноважень.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 914/2006/17.

Спір, що розглядається, не є спором між учасниками публічно-правових відносин, оскільки відповідач, приймаючи оскаржуване рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, не мав публічно-правових відносин саме з позивачем. Прийняте відповідачем оскаржуване рішення про державну реєстрацію стосувалось реєстрації прав іншої особи, а не позивача.

Натомість, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення, як правило, майнового приватного права чи інтересу.

Визнання протиправним і скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права власності на об'єкт нерухомості в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за третьою особою є захистом прав позивача на об'єкт нерухомості, який відповідно до його доводів повинен належати йому.

Позивач фактично обґрунтував позовні вимоги наявністю у нього права і відсутністю такого права у третіх осіб і, як наслідок, відсутністю у них правомірного інтересу щодо фіксації свого права власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права власності має розглядатися як спір, що пов'язаний з порушенням цивільних прав позивача на об'єкт нерухомості іншою особою, за якою зареєстровано вказане право. Належним відповідачем у такій справі є особа, право на майно якої оспорюється та щодо якої здійснено запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Участь державного реєстратора в якості співвідповідача (якщо позивач вважає його винним у порушені прав) у спорі не змінює його цивільно-правового характеру.

Оскільки позивач не був заявником стосовно оскаржуваних реєстраційних дій, тобто останні були вчинені за заявою іншої особи, такий спір є спором про цивільне право незалежно від того, чи здійснено державну реєстрацію прав на нерухоме майно з дотриманням державним реєстратором вимог законодавства та чи заявляються, окрім вимог про скасування оспорюваного рішення, запису в державному реєстрі прав, також вимоги про визнання недійсними правочинів, на підставі яких прийнято оспорюване рішення, здійснено оспорюваний запис.

Отже, спір у цій справі не є публічно-правовим.

Крім того, скасування державної реєстрації права, належного одній особі, за заявою іншої особи в порядку адміністративного судочинства не дозволяє остаточно вирішити спір між цими особами. Тож не виконується основне завдання судочинства. У таких спорах питання правомірності укладення цивільно-правових договорів, на підставі яких відбулись реєстраційні дії, обов'язково постають перед судом, який буде вирішувати спір, незалежно від того, чи заявив позивач вимогу щодо оскарження таких договорів.

Отже, в зазначеній категорії справ вирішуються спори про цивільне право між особою, яка вимагає скасування державної реєстрації, й особою, за якою зареєстровано право чи обтяження, а тому мають розглядатися судами господарської або цивільної юрисдикції залежно від суб'єктного складу сторін спору.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 4 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Враховуючи викладене, суд відмовляє у відкритті провадження у даній справі та роз'яснює позивачу, що розгляд справи належить до юрисдикції Господарського суду Сумської області.

Керуючись ст. ст. 170, 248, 294, 295 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі № 480/86/19 за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім!" в особі керівника Давиденка Дмитра Михайловича до Державного реєстратора Березівської сільської ради Глухівського району Гурець Романа Сергійовича, третя особа - Глухівська міська рада Сумської області про визнання протиправним та скасування рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня прийняття ухвали.

Суддя С.М. Глазько