Справа № 340/97/19
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2019-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 січня 2019 року справа № 340/97/19

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали справи

за позовом: ОСОБА_1, АДРЕСА_1,28000

до відповідача: Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Вольф Тетяни Леонідівни, АДРЕСА_2

третя особа: Публічне акціонерне товариство "Перший Український Міжнародний Банк", вул. Андріївська,4, м. Київ, 04070

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить скасувати постанову ВП№57295450 приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Вольф Т.Л. про відкриття виконавчого провадження та стягнення з ОСОБА_1, на користь ПАТ "Перший Український Міжнародний Банк" заборгованість в сумі 32654,79 грн.

За правилами п.3 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з'ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Крім того, статтею 287 КАС України унормовані особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця. Так, пунктом 1 частини 2 зазначеної норми законодавства передбачено, що позовну заяву може бути подано до суду: у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Водночас, щодо дотримання позивачем строків звернення до адміністративного суду, слід зазначити, що згідно положенням ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (ч.1ст. 122 КАС України).

Отже, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до ч. 3 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначені норми закону визначають, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів справи вбачається, що скаржник звернувся до суду, подавши позов з документи 09.01.2019 року (згідно відбитку поштового штемпелю на конверті) , із вимогами щодо захисту його порушених прав, що мали місце 02.10.2018 року. Проте, позивачем разом із позовом не надано до суду клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з зазначеним позовом з відповідними доказами поважності пропуску строку звернення.

Позивач зазначає, що оскаржувану постанову він отримав 31.12.2018 року, однак жодного доказу він не подає.

При цьому, необхідно зазначити, що згідно положень ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Отже, наявні правові підстави для визначення, що позивач звернувся до адміністративного суду з пропуском установленого законом строку, проте, не надавши заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

На виконання положень позивач має право протягом п'яти днів з дня отримання даної ухвали подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, визначивши підстави, що сприяли ля пропуску позивачем строку на звернення до суду. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, відповідно до вимог п.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст.3 Закону України "Про судовий збір" №3674 - VI від 08.07.2011р. встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Суд зауважує, що відповідно до положень статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, поданого, зокрема, фізичною особою, розмір судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" встановлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі : з 1 січня 2019 року - 1921 гривня, суддя зазначає, що за подання даного позову розмір судового збору складає 768,40 грн.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Так, позивач надає копію довідки до акту огляду МСЕК №122515 серії 2-18 ВБ, з якої встановлено, що йому встановлено ІІ групу інвалідності.

З огляду на що, згідно зі ст. 3 Закону України "Про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні", довідка до акту огляду медико-соціальною експертною комісією за формою № 157-1/о затвердженою Наказом МОЗ України від 30.07.2012р. № 577 зазначається група інвалідності, її причина, термін, до якого встановлено цю групу, та висновок про умови і характер праці людини з інвалідністю.

Натомість це не є належним доказом, що підтверджує право особи на пільги. По-перше, тому, що у ньому містяться дані про стан здоров'я людини, які чинне законодавство відносить до конфіденційної інформації, яка відповідно до ч.1 ст.7 Закону України "Про доступ до публічної інформації" не може бути розголошена без згоди особи, якої вона стосується. По-друге, чинним законодавством встановлено документ, який підтверджує право на одержання особою інвалідом пільг по сплати судового збору. Інвалідність як підставу для отримання певних пільг чи державних виплат, відповідно ст. ст. 1 і 25 Закону України "Про пенсійне забезпечення" підтверджує пенсійне посвідчення чи посвідчення.

Матеріалами позовної заяви та доданих до неї доказів не встановлено наявність документа, яка дає право на пільги по сплаті судового збору.

Таким чином, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом, позивачу слід було сплатити 768,40 грн. судового збору за вимогу немайнового характеру та/або надати документ, який дає право на пільги від здійснення цього платежу.

Відповідно до п.5, п.11 ч.5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте позивачем не дотримано вказаних норм, оскільки до позову не надано доказів в обґрунтування позову, які свідчать про звуження прав позивача, а також, не надано власного письмового підтвердження.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України (в редакції Закону від 03.10.2017р. №2147-VIII), суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліку.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом п'яти днів з дня отримання ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко