Справа № 540/50/19
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2019-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
УХВАЛА

09 січня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/50/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бездрабка О.І., розглянувши в порядку письмового провадження заяву позивача про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправним та скасування припису від 03.01.2019 р.,

встановив:

04.01.2019 р. ОСОБА_1 звернувся з позовною заявою до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, в якій, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 08.01.2019 р., просить визнати протиправними та скасувати припис від 03.01.2019 р., наказ від 08.01.2019 р. № 01 "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт".

Ухвалою від 08.01.2019 р. відкрито спрощене провадження в адміністративній справі та призначено судове засідання на 04.02.2019 р. на 10:00 год.

08.01.2019 р. позивач звернувся до суду із заявою про забезпечення позову шляхом зупинення дії припису від 03.01.2019 р. та наказу від 08.01.2019 р. № 01 "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт" до набрання рішення суду законної сили.

Заява мотивована тим, що ОСОБА_1 є замовником будівництва об'єкта "Будівництво багатоповерхового житлового будинку по вулиці Високосній 19-г смт.Антонівка місто Херсон Херсонська область". За результатами перевірки відповідачем складено акт, припис від 03.01.2019 р. та наказ від 08.01.2019 р. № 01 "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт". Позивач зазначає, що оскаржувані припис та наказ винесені протиправно, а тому несуть небезпеку заподіяння шкоди правам та інтересам ОСОБА_1 до ухвалення рішення по справі, оскільки виникає загроза на позбавлення позивача права щодо ведення господарської діяльності. Крім того, внаслідок дії припису та наказу строки будівництва та введення об'єкта будівництва в експлуатацію відкладаються на невизначений період, що призведе у майбутньому до порушення прав та законних інтересів інвесторів будівництва, підрядних організацій щодо вчасного отримання житла та коштів за виконані роботи. Вважає, що вжиття заходів забезпечення позову матиме наслідком збереження існуючого становища до розгляду адміністративної справи по суті.

Згідно з ч.1 ст.154 КАС України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути заяву про забезпечення позову в порядку письмового провадження.

Дослідивши заяву про забезпечення позову та матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступного.

Положеннями ч.ч.1,2 ст.150 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до прийняття у справі судового рішення по суті заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому рішення суду, якщо його буде прийнято на користь позивача.

У вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову суд повинен здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності їх вжиття з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом забезпечення позову та його предметом; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду у разі невжиття заходів забезпечення позову; запобігання порушенню охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками судового процесу, у разі вжиття заходів забезпечення позову.

Отже, за своєю суттю інститут забезпечення в адміністративному судочинстві є інститутом попереднього судового захисту. Метою його запровадження є гарантування виконання рішення суду у випадку задоволення позову за існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі. Доведення наявності зазначених підстав або принаймні однієї з них, з точки зору процесуального закону, є необхідною передумовою для вжиття судом заходів до забезпечення позову у разі їх вжиття за клопотанням позивача.

Насамперед, вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення позову, суд має пересвідчитись, що надані докази та доводи позивача на даному етапі переконливо свідчать про наявність підстав для забезпечення позову.

Таким чином, ураховуючи обставини, викладені у заяві про забезпечення позову, суд вважає, що невжиття заходів забезпечення позову дійсно може призвести до значного відтермінування строків будівництва та введення об'єкта будівництва в експлуатацію, що може призвести до порушення прав та законних інтересів інвесторів будівництва, підрядних організацій, щодо вчасного отримання житла та коштів за виконані роботи, а тому суд приходить до висновку про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову.

Застосовуючи у даній справі заходи забезпечення позову, суд переслідує мету запобігання настанню ще більших негативних для позивача наслідків та збереження існуючого становища до розгляду справи по суті, не порушуючи при цьому, прав та охоронюваних законом інтересів відповідачів або будь-яких осіб.

Проте за жодних умов заходи забезпечення позову не можуть бути використані як санкція для відповідача або як спосіб примусити відповідача діяти певним чином під загрозою заподіяння збитків шляхом вжиття заходів забезпечення позову, а також не можуть бути наслідком зловживання позивачем своїми правами на шкоду відповідачеві з санкціонованого дозволу суду.

Суд акцентує увагу на тому, що заходи забезпечення позову мають бути співмірними заявленим позовним вимогам. У даному випадку співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду. Заходи до забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати прав осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Суд погоджується з твердженнями заявника про те, що у зв'язку з дією припису від 03.01.2019 р. та наказу від 08.01.2019 р. № 01 "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт" є ризик реального ускладнення досягнення поставленої ним господарської мети на об'єкті будівництва, порушення строків виконання робіт та інших цивільно-господарських зобов'язань, які, на думку суду, також пов'язані з участю третіх осіб в інвестуванні будівництва зазначеного об'єкту.

Згідно з Рекомендаціями № R (89) 8 про тимчасовий судовий захист в адміністративних справах, прийнятій Комітетом Міністрів Ради Європи від 13.09.1989 р., рішення про вжиття заходів тимчасового захисту може, зокрема, прийматися у разі, якщо виконання адміністративного акта може спричинити значну шкоду, відшкодування якої неминуче пов'язано з труднощами, і якщо на перший погляд наявні достатньо вагомі підстави для сумнівів у правомірності такого акта. Суд, який постановляє вжити такий захід, не зобов'язаний одночасно висловлювати думку щодо законності чи правомірності відповідного адміністративного акту; його рішення стосовно вжиття таких заходів жодним чином не повинно мати визначального впливу на рішення, яке згодом має бути ухвалено у зв'язку з оскарженням адміністративного акту.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 р. у справі "Пантелеєнко проти України" (Заява № 11901/02) зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

З огляду на викладене суд приходить до висновку про задоволення заяви ОСОБА_1 щодо зупинення дії припису від 03.01.2019 р. та наказу від 08.01.2019 р. № 01 "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт" до набрання рішенням суду законної сили.

Окремо суд акцентує увагу на тому, що забезпеченням позову не висловлює думку щодо законності чи правомірності оскаржуваних припису та наказу, вжиття таких заходів жодним чином не має визначального впливу на рішення, яке згодом може бути прийнятим за результатом розгляду адміністративної справи.

Керуючись ст.ст.150-154, 241, 243, 248, 256 КАС України, суд -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Зупинити дію припису Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради від 03.01.2019 р. - до набрання рішенням суду законної сили.

Зупинити дію наказу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради від 08.01.2019 р. № 01 "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт" - до набрання рішенням суду законної сили.

Копії ухвали направити сторонам (їх представникам).

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П'ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до пп.15.5 п.15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Бездрабко О.І.