Справа № 149/325/18
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2018-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 149/325/18

Головуючий у 1-й інстанції: Войнаревич М.Г.

Суддя-доповідач: Смілянець Е. С.

26 грудня 2018 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Сушка О.О. Драчук Т. О.

за участю:

секретаря судового засідання: Смілянця Е. С.,

відповідача: Подоляна А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Подоляна Анатолія Івановича на рішення Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 26 жовтня 2018 року (повний текст судового рішення складено 02.11.2018) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Подоляна Анатолія Івановича про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

В лютому 2018 року позивач, ОСОБА_3, звернулась до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області з адміністративним позовом до головного інспектора відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Подоляна А.І. про визнання протиправною та скасування постанови № 27 від 06.02.2018 по справі про адміністративне правопорушення.

Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області рішенням від 26 жовтня 2018 року адміністративний позов задовольнив у повному обсязі. Судове рішення мотивоване тим, що припис відповідача від 30.10.2018 року не містить переліку конкретних заходів щодо усунення порушень, обмежуючись загальною вимогою про приведення у відповідність до вимог містобудівного законодавства, без визначення яких саме і що необхідно вчинити та приходить до висновку, що при винесенні постанови по справі про адміністративне правопорушення відповідачем були порушені вимоги ст. 280 КУпАП.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що висновок суду щодо протиправності постанови через незрозумілість вимог припису є хибними та передчасними, та не знаходять свого відображення в нормах чинного законодавства.

Позивач не подав відзиву на апеляційну скаргу відповідача.

В судове засідання позивач не з'явився про причини неявки суду не повідомив, хоча про час та дату розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги та просив суд задовольнити її.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства (далі-КАС України), суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представників сторін, які прибули в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що за результатами перевірки 30.10.2017 головним інспектором будівельного нагляду Подоляном А.І. було винесено припис № 312 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою в термін до 30.12.2017 року об'єкти самочинного будівництва (господарську споруду та гараж), що знаходяться по вул. Леронтова, 2 в м. Хмільник Вінницької області привести у відповідність до вимог містобудівного законодавства.

На заяву позивача від 30.10.2017 про видачу будівельного паспорту на будівництво гаражу і споруди комори над існуючим погребом, управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Хмільницької міської ради було відмовлено у видачі будівельного паспорту на будівництво зазначених споруд (а.с. 25) та зазначено про необхідність приведення об'єктів у відповідність до нормативних вимог, а саме: 1) демонтувати розпочате будівництво споруди комори над погребом; 2) вкоротити споруду гаража до межі земельної садибної ділянки. Також було повідомлено, що в разі невиконання вимог припису ДАБІ у Вінницькій області ставитиметься питання про примусове вирішення в судовому порядку.

В подальшому за результатами позапланової перевірки головним інспектором будівельного нагляду Подоляном А.І. було складено протокол про адміністративне правопорушення за вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП.

06.02.2018 головним інспектором будівельного нагляду Подоляном А.І. була винесена постанова по справі про адміністративне правопорушення № 27 відповідно до якої ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5100 грн.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Згідно з частиною другою статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011р. № 3038-VI (надалі - Закон № 3038-VI).

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (надалі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі - Порядок №553).

Згідно пп. 2, 3 п. 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом. Видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до статті 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно з статтею 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно з ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як встановлено з матеріалів справи, за результатами перевірки 30.10.2017 головним інспектором будівельного нагляду Подоляном А.І. було винесено припис № 312 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою в термін до 30.12.2017 року об'єкти самочинного будівництва (господарську споруду та гараж), що знаходяться по вул. Леронтова, 2 в м. Хмільник Вінницької області привести у відповідність до вимог містобудівного законодавства.

В подальшому 29.01.2018, за результатами позапланової перевірки головним інспектором будівельного нагляду Подоляном А.І. було складено протокол про адміністративне правопорушення за вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП.

06.02.2018 року головним інспектором будівельного нагляду Подоляном А.І. була винесена постанова по справі про адміністративне правопорушення № 27, відповідно до якої ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5100 грн.

Однак, судом першої інстанції не дослідивши в повній мірі факти встановлені в протоколі про адміністративне правопорушення від 29.01.2018, приписі про зупинення підготовчих та будівельних вимог від 30.10.2017 №311, приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №312 від 30.10.2017 неправомірно скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення № 27, відповідно до якої ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що позовні вимоги щодо скасування постанови № 27 від 06.02.2018 були передчасними і необґрунтованими та такими, що не підлягали задоволенню.

Слід також зазначити, що на заяву позивача від 30.10.2017 про видачу будівельного паспорту на будівництво гаражу і споруди комори над існуючим погребом, управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Хмільницької міської ради було відмовлено у видачі будівельного паспорту на будівництво зазначених споруд (а.с. 25) та зазначено про необхідність приведення об'єктів у відповідність до нормативних вимог, а саме: 1) демонтувати розпочате будівництво споруди комори над погребом; 2) вкоротити споруду гаража до межі земельної садибної ділянки. Також було повідомлено, що в разі невиконання вимог припису ДАБІ у Вінницькій області ставитиметься питання про примусове вирішення в судовому порядку.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.

Враховуючи викладене, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції, що при винесенні постанови по справі про адміністративне правопорушення відповідачем були порушені вимоги ст. 280 КУпАП, оскільки за період з 30.10.2017 (дати складання припису) і до 06.02.2018 (дати винесення постанови про адміністративне правопорушення) позивачем вживалось недостатньо заходів щодо приведення приведення об'єктів у відповідність до нормативних вимог, визначених, зокрема у листі управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Хмільницької міської ради.

Отже, оскаржувана постанова не підлягала скасуванню, а доводи апеляційної скарги, що висновок суду щодо протиправності постанови через незрозумілість вимог припису є хибними та передчасними, оскільки відповідно до п. 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, а в позовній заяві відсутні відомості, що позивач звертався з питанням щодо роз'яснення вимог припису №312 від 30.10.2017.

Відповідно до положень, закріплених частиною 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Як зазначено частиною 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В той же час згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи, вищенаведене, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам по справі, в той час як доводи апеляційної скарги спростовують позицію суду, викладену в оскаржуваному судовому рішенні, підтверджують допущення судом першої інстанції порушення норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нового судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Подоляна Анатолія Івановича задовольнити повністю.

Рішення Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 26 жовтня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Подоляна Анатолія Івановича про адміністративне правопорушення скасувати.

Ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий Смілянець Е. С.

Судді Сушко О.О. Драчук Т. О.