Справа № 826/10249/16
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2019-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про роз'яснення судового рішення

09 січня 2019 року м. Київ № 826/10249/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Бояринцевої М.А. при секретарі судового засідання Кравченку Я.В., розглянувши заяву про роз"яснення судового рішення у справі

за позовом ОСОБА_1

до 1) Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації),

2) Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії,,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.08.2018 у справі №826/10249/16, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.11.2018, позов задоволено частково, визнано протиправними дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо повернення декларації №073/09/01-М-0404/1 від 04.04.2018 про готовність об'єкта до експлуатації об"єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об"єктів з незначними наслідками (ССІ): реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною по АДРЕСА_1 та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги 50113-07-05 від 03.04.2018) та про зобов'язання Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повторно розглянути декларацію №073/09/01-М-0404/1 від 04.04.2018 про готовність об'єкта до експлуатації об"єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об"єктів з незначними наслідками (ССІ): реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною по АДРЕСА_1 та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги 50113-07-05 від 03.04.2018).

Від Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшла заява про роз"яснення судового рішення. В обгрунтування поданої заяви відповідач вказує на те, що законодавством не передбачені підстави, порядок та спосіб для реєстрації декларації про готовність до експлуатації об"єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об"єктів з незначними наслідками (СС1) за відсутності внесеної до реєстру інформації щодо реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позивачем письмових пояснень по суті поданої заяви про роз"яснення судового рішення не надано.

В судове засідання 09.01.2018 представники сторін не з"явились.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз'яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

При цьому, суд зазначає, що конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим Кодекс адміністративного судочинства України не містить, а зі змісту приписів статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Разом з тим, системне тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз'яснено у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз'яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Отже, в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 11.08.2018 у справі № 826/10935/16.

Згідно пункту 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" № 7 від 20.05.2013 зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз'яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

При цьому, суд зазначає, що резолютивна частина рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.08.2018 у справі № 826/10249/16 не передбачає незрозумілості при виконанні цього рішення.

Доводам відповідача щодо неможливості реєстрації декларації позивача надана оцінка в мотивувальній частині рішення та вказано, що відсутність законодавчо визначеного порядку прийняти в експлуатацію об"єктів на підставі матеріалів, складених до 2011 року, не може бути наслідком позбавлення особи права на прийняття в експлуатацію об"єкта будівництва за умови вчинення позивачем всіх можливих дій по підготовці містобудівної документації.

Разом з тим, при ухваленні рішення від 01.08.2018 Окружним адміністративним судом міста Києва не було наведено порядок виконання даного судового рішення, оскільки це питання не було предметом розгляду справи та не передбачено положеннями Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, статтею 246 Кодексу щодо змісту рішення.

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача про роз'яснення судового рішення, оскільки рішення, за роз'ясненням якого звернувся відповідач, є зрозумілим.

Керуючись положеннями статей 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про роз'яснення судового рішення відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини першої розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя М.А. Бояринцева