Справа № 9901/974/18
Суддя: Бившева Л.І.
Дата ухвалення: 2018-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

26 грудня 2018 року

Київ

справа №9901/974/18

адміністративне провадження №П/9901/974/18

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Бившевої Л.І. розглянув матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до Верховної Ради України про визнання дій, бездіяльності протиправною, зобов'язати вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 19.12.2018 подав до Верховного Суду як суду першої інстанції позов до Верховної Ради України, в якому просить:

визнати дії чи бездіяльність Верховної Ради України, яка порушує норму прямої дії - статтю 49 Конституції України, при прийнятті закону про медичну реформу протиправними;

зобов'язати Верховну Раду України привести Закон України про медичну реформу у відповідність з нормою прямої дії - статтею 49 Конституції України ;

зобов'язати Верховну Раду України зазначити реквізити та закон про медичну реформу;

витребувати у Верховної Ради України результати висновків науково-експертного та інших джерел при підготовці вказаного закону, встановити зазначені в них порушення Конституції України, злочини проти народу;

надати безоплатну правничу допомогу в порядку, встановленому законом, що регулює порядок надання правничої допомоги.

ОСОБА_2 у позовній заяві також заявляє відвід суддям Верховного суду України, зазначаючи про те, що судді є корумпованими, раніше порушували Конституції України та присягу судді.

Суд, з'ясовуючи те, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, виходить з такого.

Відповідно до пунктів 2, 11 частини п'ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу); власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У порушення вимог зазначених норм Закону позивач не зазначив в позовній заяві власного реєстраційного номера облікової картки платника податків за його наявності або номера і серії паспорта та власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до пункту 4 частини п'ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Суд зазначає, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися чітко і зрозуміло, а обставини, які викладаються в позовній заяві, мають бути конкретними і обґрунтовувати позовні вимоги. При цьому позовна заява не може містити суб'єктивні виражені в образливій формі висловлювання чи образливі оціночні судження щодо суб'єкта владних повноважень, суду чи інших суб'єктів.

У позовній заяві відсутні конкретні обставини, які б обґрунтовували позовні вимоги, натомість позивач наводить суб'єктивні оцінки щодо історичних і політичних процесів в державі, суб'єктивні виражені в образливій формі висловлювання чи образливі оціночні судження щодо суб'єктів владних повноважень, суддів Верховного Суду та фактично висловлює незгоду з діями відповідача щодо проведення медичної реформи в Україні.

Згідно з частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач не додав до позовної заяви документ про сплату судового збору або документ, який би підтверджував наявність пільг щодо його сплати.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 01 січня 2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1762 грн.

У підпункті 1 пункту 3 частини другої статті 4 зазначеного Закону встановлено, що за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, ставка судового збору, що підлягає сплаті за подання адміністративного позову немайнового характеру складає 704,80 грн (1762 х 0,4).

Окрім того, відповідно до частини першої статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Конституційним Судом України у рішенні від 14.12.1999 у справі №10-рп/99 зазначено, що українська мова як державна є обов'язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Відповідно до статті 15 Кодексу адміністративного судочинства України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Таким чином, мовою судочинства є державна мова - українська мова.

Позовна заява переважно викладена російською мовою, при цьому позивач не зазначає, що він не володіє або недостатньо володіє державною мовою, і не порушує питання про забезпечення його права робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою він володіє, користуючись при цьому послугами перекладача в порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наданням десятиденного строку з дня вручення цієї ухвали, протягом якого позивач має надати/надіслати суду позовну заяву разом з її копією, складену державною мовою, в якій зазначити: власний реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта; власне письмове підтвердження про те, що ним не подано іншого позову до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав; конкретні обставини, які обґрунтовують позовні вимоги; документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі (реквізити для сплати судового збору: розрахунковий рахунок 6007, отримувач коштів: УК у Печерському районі/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, код банку отримувача (МФО): 899998, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходу бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207, призначення платежу: « 101; судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), номер справи (чи номер касаційного провадження), Касаційний адміністративний суд».).

Керуючись статтями 19, 22, 122, 160, 161, 169, 266 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Верховної Ради України про визнання дій, бездіяльності протиправною, зобов'язати вчинити дії залишити без руху.

Встановити для усунення зазначених в цій ухвалі недоліків десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

...........................

Л.І. Бившева,

Суддя Верховного Суду