Справа № 519/640/18
Суддя: Барановська З. І.
Дата ухвалення: 2018-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №519/640/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.12.2018 року м. Южне

Южний міський суд Одеської області у складі:

головуючого судді - Барановської З.І., секретаря - Гнатюк Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний позов начальника Управління архітектури та містобудування Южненської міської ради ОСОБА_1 до департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області про визнання незаконною та скасування постанови від 13.07.2018 року №343 про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Южного міського суду Одеської області з адміністративним позовом до департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області про визнання незаконною та скасування постанови від 13.07.2018 року №343 про накладення адміністративного стягнення, мотивуючи свої вимоги тим, що 13.07.2018 року інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області Лисенко А.І. було винесено постанову №343 від 13.07.2018р. про накладення адміністративного стягнення на начальника Управління архітектури та містобудування Южненської міської ради ОСОБА_1 З винесеною відносно нього постановою не згодний, вважає її необґрунтованою та такою, що винесена безпідставно та з порушенням норм чинного законодавства. Прибувши до Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області на розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно нього, позивачу було повідомлено, що справа вже розглянута та була надана постанова про притягнення до адміністративної відповідальності без пояснень ОСОБА_1 Крім того, порушення чинного законодавства, зазначені в постанові про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не вчинював. Таким чином, постанова була винесена не тільки необґрунтовано, а й з порушенням прав позивача.

Ухвалою суду від 05.11.2018 року відкрито провадження у справі у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

27.11.2018 року до Южного міського суду Одеської області надійшов відзив від департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області на позовну заяву, згідно якого відповідач просить в задоволенні позову відмовити, так як оскаржуєма постанова винесена у відповідності до чинного законодавства, та відповідач надіслав клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду, так як вважає, що позивачем пропущено строк на апеляційне оскарження постанови про адміністративне правопорушення.

Позивач в судове засідання не з'явився, надавши до суду заяву, згідно якої просить справу слухати у його відсутність, заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, повідомлявся належним чином про дату і місце судового засідання, причини неявки суду невідомі, заява про розгляд справи у його відсутність не надходила.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, адміністративний позов необхідно задовольнити з наступних підстав.

Судом в судовому засіданні встановлено, що 13.07.2018 року інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області Лисенко А.І. була винесена постанова №343 про накладення адміністративного стягнення на начальника Управління архітектури та містобудування Южненської міської ради ОСОБА_1 за ст.96-1 ч.5 КпАП України у вигляді штрафу у розмірі 3400 грн. на підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 02.07.2018 року.

Згідно вказаного протоколу було порушено: п.2.1, п.2.9, п.2.10 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 р. № 103; ст.91 Земельного кодексу України; ст.375 Цивільного кодексу України; п.3.32 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень»; п.2.6, п.2.11 Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 21.10.2011 р. № 244; ч.2 ст.5, п.2 абз.2 ст.24, ч.3, п.п.3 ч.4, ч.5, ч.6, п.7 ст.29, п.6 розділу V прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; п.3 розділу І Порядку ведення реєстру містобудівних умов та обмежень затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 31.05.2017 р. №135; п.4.5 ДСТУ-Н Б Б.1.1-12:2011 «Настанова про склад та зміст ПЗТ (зонінг)»; п.2.1, п.2.2, п.3 розділу І Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 р. №109; кодекс газорозподільчих систем, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

При цьому з аналізу правових норм судом встановлено, що статтями 18, 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.6 розділу V Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порушені не були оскільки даними статтями не конкретизовано, яку саме містобудівну документацію необхідно вказувати при наданні містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, в підтвердженні чого позивачем суду надані були роз'яснення Міністерства регіонального розвитку та житлово-комунального господарства України від 12.04.2016 р. згідно з яким можливо визначення та надання містобудівних умов та обмежень на підставі генплану.

Також, абз.2 ч.2 ст.24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» - порушено не було оскільки відповідно до ст.19 Земельного кодексу України - Землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії:

а) землі сільськогосподарського призначення;

б) землі житлової та громадської забудови;

в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення;

г) землі оздоровчого призначення;

ґ) землі рекреаційного призначення;

д) землі історико-культурного призначення;

е) землі лісогосподарського призначення;

є) землі водного фонду;

ж) землі промисловості, транспорту, зв'язку, енергетики, оборони та іншого призначення, зазначений перечень є вичерпним, та в ньому відсутні категорії цільового призначення землі, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення.

В зазначеному протоколі про адміністративне правопорушення було вказано, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 00 хв. 13.07.2018 р. у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, за адресою: Одеська область, м. Одеса, Приморський район, вул. Канатна, 83, ІІІ поверх.

Згідно ст.268 КпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржувати постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З матеріалів адміністративної справи вбачається, що 13.07.2018 року, в день розгляду адміністративної справи, позивач прибув до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, але в розгляді справи про адміністративне правопорушення участь не брав, в постанові про адміністративне правопорушення взагалі не зазначено, чи був ОСОБА_1 на розгляді справи, чи повідомлявся належним чином, чи згоден або не згоден з протоколом про адміністративне правопорушення.

При цьому в оскаржуємій постанові зазначено, що ОСОБА_1 отримав зазначену постанову 13.07.2018 року о 09.45 год., хоча згідно протоколу про адміністративне правопорушення розгляд справи повинен був початися тільки о 10.00 год. 13.07.2018 року, що узгоджується з твердженням позивача про те, що він був відсутній під час розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно нього, чим були порушенні його права згідно ст.268 КпАП України.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилученням речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст.252 КпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст.. 280 КпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до вимог ст. 9 Конституції України та Закону України «Про ратифікацію Конвенції» від 17.07.1997 року, Конвенція про захист прав людини та основних свобод та протокол до неї, є частиною національного законодавства України, вимогам ст. 6 ЄКПЛ та ст. 2-4 Протоколу № 7 до Конвенції, які застосовуються і при розгляді справ про адміністративне правопорушення, закріплено право особи на справедливий суд, що включає в себе право на доступ до матеріалів справи, право на захист та юридичну допомогу, право на надання доказів, проведення експертизи та ділення свідків, право бути повідомленим про час та місце слухання справи та присутнім при розгляді його справи судом.

З аналізу ст. 256 КУпАП випливає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, відповідно до ст. 251 КУпАП обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 129 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, передбачено, що до основних засад судочинства відноситься, зокрема, забезпечення доведеності вини.

У справі «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року Європейський суд з прав людини зазначив, що Кримінальний кодекс та Кодекс про адміністративні правопорушення визначають, які діяння є злочинами та адміністративними правопорушеннями, та передбачають відповідальність за їх вчинення, що визначає їх карну кримінально-правову суть (п.п.17, 21.).

Крім того, у рішеннях у справах «Нечипорук і Ионкало проти України» від 21 квітня 2011 року, «Коробов проти України» від 21 липня 2011 року, «Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанії» від 6 грудня 1998 року, суд зазначив, що «суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи «поза будь-яким розумним сумнівом» і така «доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпций факту» (п.150, п.65, п.253).

Згідно з п.6 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Відповідно до пункту 17 вищезазначеного Порядку відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Одночасно із цим, відповідно до ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Із вищезазначеного вбачається, що кожній особі гарантується право на участь у справі про адміністративне правопорушення, під час розгляду якої вирішується питання про притягнення такої особи до адміністративної відповідальності. Участь у розгляді справи є передумовою реалізації інших прав, а саме гарантує право на захисту від пред'явлених обвинувачень, право на надання власних заперечень, право на подання доказів, право на правову допомогу тощо.

Таким чином, участь у розгляді справи про адміністративне правопорушення є передумовою реалізації інших прав (право на захист від обвинувачень, надання власних заперечень, подання нових доказів, використання правової допомоги тощо), а тому порушення суб'єктом власних повноважень права на участь у розгляді справи свідчить про порушення інших прав Позивача, так як останній був позбавлений можливості реалізувати передбачені законом права.

Відповідно до положень статті 268 КУпАП під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Таким чином, участь у розгляді справи про адміністративне правопорушення передумовою реалізації інших прав (право на захист від обвинувачень, надання гласних заперечень, подання нових доказів, використання правової допомоги тощо), а тому порушення суб'єктом власних повноважень права на участь у розгляді справи свідчить про порушення інших прав Позивача, так як останній був позбавлений можливості реалізувати передбачені законом права.

З огляду на вищезазначене, департамент Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області проігнорувало положення ст.268 КУпАП, порушило права позивача на захист від пред'явлених обвинувачень та в однобічному порядку притягнуло ОСОБА_1 до відповідальності, що свідчить про грубе порушення суб'єктом владних повноважень порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення та притягнення до адміністративної відповідальності.

Судом також встановлено, що оскаржуєма постанова у відношенні ОСОБА_1 винесена за ст.96-1 ч.5 КпАП України, диспозиція якої передбачає відповідальність за дії, передбачені частинами третьою або четвертою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі ж порушення.

При цьому в постанові та в матеріалах справи відсутні будь - які дані про те, що ОСОБА_1 протягом року піддавався стягненню за ст.96-1 КпАП України, що унеможливлює притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ст.96-1 ч.5 КпАП України.

Що стосується клопотання Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області про залишення адміністративного позову без розгляду, в зв'язку з пропуском позивачем строку на апеляційне оскарження постанови про адміністративне правопорушення, суд відмовляє в задоволенні такого клопотання в зв'язку з тим, що оскаржуєма постанова винесена 13.07.2018 року, а адміністративний позов подано до суду 20.07.2018 року, тобто в межах строку на оскарження, передбаченого ст.289 КпАП України.

Відповідно до ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що постанова винесена з порушенням КУпАП, тому постанову Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області від 13.07.2018 року №343 про притягнення начальника Управління архітектури та містобудування Южненської міської ради ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 96-1 КУпАП необхідно визнати неправомірною та скасувати.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 8, 9, 77, 90, 242-246, 293, 295-296 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов начальника Управління архітектури та містобудування Южненської міської ради ОСОБА_1 до департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області про визнання незаконною та скасування постанови від 13.07.2018 року №343 про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення від 13.07.2018 року №343 про притягнення начальника Управління архітектури та містобудування Южненської міської ради ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у сумі 3400 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.96-1 ч.5 КУпАП.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.96-1 ч.5 КУпАП.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається учасниками справи відповідно до п.15.5 ч.1 розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України до або через Южний міський суд Одеської області до П'ятого апеляційного адміністративного суду протягом 10 днів з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії НОМЕР_1 виданий Новобузьким РВ УМВС України в Миколаївській області 27.10.1995 року, місце проживання за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідач Департамент Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області, місце знаходження за адресою: м.Одеса, вул. Канатна, 83.

Суддя Южного міського суду

Одеської області З.І.Барановська