Справа № 807/2347/15
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2018-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

12 грудня 2018 рокум. Ужгород№ 807/2347/15
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Луцович М.М.

при секретарі судових засідань - Симканич Ю.В.

та осіб, що беруть участь у справі:

прокурора - Стойко П.М.

представник позивача - Гашпар Я.В.;

представника відповідача 1 - ОСОБА_3;

інші сторони та особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з'явилися;

розглянувши у судовому засіданні справу за позовом Заступника прокурора Закарпатської області в інтересах держави в особі Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, "Спеціалізована державна експертна організація - Центральна служба Української державної будівельної експертизи" в особі філії Державного підприємства "Укрдержбудекспертиза" в Закарпатській області, ОСОБА_6, Виконавчий комітет Ужгородської міської ради в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю про зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Заступник прокурора Закарпатської області в інтересах держави в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ОСОБА_4, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, "Спеціалізована державна експертна організація - Центральна служба Української державної будівельної експертизи" в особі філії Державного підприємства "Укрдержбудекспертиза" в Закарпатській області про зобов'язання вчинити дії.

У судовому засіданні 03.03.2016 року було замінено первинного позивача - Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області на належного позивача - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

В ході розгляду справи по суті було залучено в якості третіх осіб ОСОБА_6 та Виконавчий комітет Ужгородської міської ради в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю.

У судовому засіданні 22.02.2017 року було залучено в якості відповідача ОСОБА_5.

Позовні вимоги мотивовані тим, що Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області при проведенні планової та позапланової перевірок безпідставно не були вжиті належні заходи щодо усунення порушень інтересів держави з питань державного архітектурно-будівельного контролю у частині здійснення ОСОБА_4 незаконної зміни висотності та фасадів (добудов) об'єкту будівництва за адресою АДРЕСА_1. Так, проектна документація об'єкту будівництва за адресою АДРЕСА_1 не пройшла експертизи в частині міцності, надійності та довговічності, зокрема Інспекція державного архітекткрно-будівельного контролю у Закарпатській області зареєструвала декларацію про початок виконання будівельних робіт за відсутності експертного висновку проекту будівництва. У подальшому, 24.10.2014 року службовими особами Інспекції державного архітекткрно-будівельного контролю у Закарпатській області було проведено перевірку, за результатами якої складено Акт та видано припис №440-п про усунення порушень містобудівного законодавства, проте ОСОБА_4 припис не виконала. Так, Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області було проведено позапланову перевірку на об'єкті будівництва за адресою АДРЕСА_1, за результатами якої складено акт та видано наказ №3-СК про скасування декларації про початок проведення будівельних робіт. Також, як вказано в позовній заяві, будівництво об'єкта нерухомості здійснюється на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети. В подальшому вказану земельну ділянку придбав ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки №343 від 23.04.2015 року, проте, ОСОБА_5 за отриманням містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на будівництво багатоквартирного житлового будинку та реєстрації нової декларації про початок будівельних робіт не звертався. В поданій позовній заяві наголошується, що виявлені істотні (грубі) порушення вимог законодавства про містобудування створюють загрозу життю і здоров'ю людей та обумовлюють обов'язковість застосування вичерпних заходів органом контролю, що забезпечить їх усунення та запобігання настання негативних наслідків, а саме: здійснити демонтаж незаконної надбудови.

У судовому засіданні представник прокуратури просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги та просила задовольнити позов в повному обсязі з мотивів викладених в позовній заяві.

Представник ОСОБА_4 заперечив щодо задоволення позовних вимог, з мотивів викладених у письмових запереченнях на позов, наголосивши та тому, що ОСОБА_4 отримала містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки за НОМЕР_1, розробила проектну документацію та зареєструвала декларацію про початок виконання будівельних робіт за №ЗК 6, а відтак розпочала будівельні роботи по будівництву багатоквартирного житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 на законних підставах, з дотриманням містобудівних вимог, проектної пропозиції, поданої декларації про початок будівельних робіт та мала намір здати будівлю в експлуатацію. Однак, у зв'язку з прийняттям наказу про скасування реєстрації про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2012 року №ЗК 6 будівля за адресою АДРЕСА_1 вважається самочинним будівництвом. Представник ОСОБА_4 наголошував, що позивачем не було доведено, що вичерпані всі заходи для приведення об'єкта будівництва в належний стан, не доведено нанесення шкоди суспільним інтересам чи інтересам інших осіб даним будівництвом, а також не підтверджено наявність істотних порушень будівельних норм і правил. Відтак, враховуючи те, що позивачем не доведено наявність необхідних обставин для задоволення позову про знесення самовільного будівництва, а також наявність волі забудовника привести будівництво у відповідність до ДБН, у задоволенні позову слід відмовити.

У судовому засіданні представник ОСОБА_4 наголошував, що позовні вимоги є безпідставними, а відтак просив відмовити у задоволенні позову.

ОСОБА_5 в судове засідання не з'явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, разом з тим 19.11.2018 року до суду надійшла заява про розгляд справи без його участі.

ОСОБА_5 надав до суду письмові заперечення на позов, згідно яких просив відмовити у задоволенні позовних вимог, з огляду на наступне. Так, згідно письмових заперечень на позов ОСОБА_5 зазначав, що об'єкт будівництва за адресою АДРЕСА_1 не порушив обмежень, встановлених містобудівними вимогами, що стверджується копією топографо-геодезичного знімання. Також, ОСОБА_5 зазначав, що відсутність істотних порушень будівельних норм і правил підтверджується Звітом будівельного експерта Колчар В.Д. за №33 від 30.06.2017 року про технічне обстеження об'єкта «Багатоквартирний житловий будинок (16 квартир) по АДРЕСА_1». ОСОБА_5 наголошував, що позивачем не доведено наявність необхідних обставин для задоволення позову про знесення самовільного будівництва, а тому просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

24.09.2018 року до Закарпатського окружного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_6 про розгляд справи за його відсутності, а також за відсутності його представника.

Представник Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, представник "Спеціалізованої державної експертної організації - Центральна служба Української державної будівельної експертизи" в особі філії Державного підприємства "Укрдержбудекспертиза" в Закарпатській області та представник Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю в судове засідання не з явилися, про причини неявки суд не повідомили, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, всебічно та повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 було отримано містобудівні умови і обмеження земельної ділянки НОМЕР_1, видані Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради від 20.07.2012 року.

Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку, виданого Ужгородською міською радою від 25.12.2007 року, серії НОМЕР_2, ОСОБА_4 була власником земельної ділянки площею 0,0500 га, розташованої за адресою Закарпатська область, АДРЕСА_1, з цільовим призначенням: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських і будівельних споруд (а.с. 42, Т.1).

10.08.2012 року Інспекція державного-архітекткрно-будівельного контролю у Закарпатській області зареєструвала декларацію про початок виконання будівельних робіт за №ЗК 6 "Будівництво багатоквартирного житлового будинку (16 квартир) по АДРЕСА_1", замовником якої є ОСОБА_4 про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2012 року за №ЗК 6 "Будівництво багатоквартирного житлового будинку (16 квартир) по АДРЕСА_1".

Таким чином, ОСОБА_4 розпочала будівельні роботи по будівництву багатоквартирного житлового будинку (16 квартир) по АДРЕСА_1".

24.10.2014 року Інспекцією державного архітекткрно-будівельного контролю у Закарпатській області було проведено планову перевірку забудовника - ОСОБА_4, результати якої відображені в Акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно проведеної перевірки було встановлено, що замовником будівництва - ОСОБА_4 не було внесено повну інформацію про зареєстровану декларацію в інформаційний стенд, чим порушено ч. 6 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.29 Постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 року "Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт", а також будівництво ведеться за відсутності проведення експертизи проекту будівництва в частині міцності, надійності та довговічності, у зв'язку з чим було порушено абз. 3 ч.4 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (а.с. 10-12, Т.1).

24.10.2014 року, за результатами планової перевірки, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області було винесено Припис про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил, а саме: усунути порушення вказані в Акті перевірки від 24.10.2014 року в термін до 24.02.2015 року (а.с.13-14, Т.1).

В подальшому, 06.02.2015 року Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил об'єкта будівництва - багатоквартирного житлового будинку (16 кв.) по АДРЕСА_1, забудовник - ОСОБА_4, результати якої відображені в Акті від 06.02.2015 року (а.с. 16-18,Т.1).

За результатом проведеної позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил було встановлено, що замовником в декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2012 року за №ЗК 6 вказано кількість поверхів - 4 (чотири), а за фактом є 5 (п'ять) з мансардою, чим порушено ст. 29, ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а також проектна документація із змінами (щодо змін висотності та фасадів) погоджена 29.12.2013 року не пройшла експертизи в частині міцності, надійності та довговічності, у зв'язку з чим порушено абз. 3 ч.4 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (а.с. 16-18, Т.1).

Наказом Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області від 09.02.2015 року №3-СК було скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2012 року за №ЗК 6 "Будівництво багатоквартирного житлового будинку (16 квартир) по АДРЕСА_1" (а.с.19, Т.1).

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 03.03.2015 року ОСОБА_4 заборонено проводити будь-які будівельні роботи за адресою АДРЕСА_1, до вирішення справи по суті.

Згідно постанови Закарпатського окружного адміністративного суду від 12.04.2016 року у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_4 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу за №3СК згідно якого скасовано декларацію про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2012 року №ЗК 6 "Будівництво багатоквартирного житлового будинку (16 квартир) по АДРЕСА_1" - було відмовлено.

На дату розгляд справи по суті, ОСОБА_5, на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки №343 від 23.04.2015 року, є власником земельної ділянки розташованої за адресою Закарпатська область, АДРЕСА_1, з цільовим призначенням: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських і будівельних споруд, що підтверджується відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 2-5,Т.2).

Відділом державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради стосовно ОСОБА_5 було складено Протокол про адміністративне правопорушення від 25.11.2016 року, згідно якого зазначено про виявлене порушення, а саме: після відміни декларації про початок виконання будівельних робіт, будівельні роботи щодо будівництва багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 продовжуються (а.с. 11-14, Т.2).

В подальшому, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме: Акт перевірки дотримання вимог законодавства від 25.11.2016 року та Протокол про адміністративні правопорушення від 25.11.2016 року, Відділ державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради виніс Постанову від 28.11.2016 року № 32, згідно якої ОСОБА_5 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого абз. 8 ст. 96 КУпАП, а саме: без декларації про початок виконання будівельних робіт продовжується будівництво багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1, що є порушенням ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (а.с.7-10, Т.2).

Відділом державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради за результатами позапланової перевірки, у зв'язку з виявленими порушеннями ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" було винесено Припис №23 від 25.11.2016 року з вимогою зупинити будівельні роботи за адресою АДРЕСА_1 та відновити демонтовану підпірну стіну (а.с.18-19, Т.2).

Також, як вбачається з матеріалів справи, під час розгляду цивільної справи №308/16389/14-ц було проведено судову будівельно-технічну експертизу щодо будівництва багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1.

Так, у висновку експерта №203/09-16 від 23.12.2016 року зазначено, що проектна документація на будівництво багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1, замовником якої виступала ОСОБА_4 на момент отримання декларації про початок будівельних робіт частково не відповідає вимогам нормативних документів. Невідповідність полягає у наступному: склад та зміст проектної документації є неповним, проект не проходив експертизу в частині міцності, надійності та довговічності будинків і споруд та будівництво проводиться без дотримання положень, що зазначені в декларації про початок будівельних робіт, а саме: в декларації від 10.08.2012 року передбачено будівництво чотирьохповерхового будинку з мансардним поверхом, а натомість житловий будинок має шість надземних поверхів у тому числі і мансардний, дерев'яна конструкція даху мансардного поверху в наявному стані не є надійною і на час проведення огляду вже мала певні дефекти (а.с. 24-33, Т.2).

Також, згідно висновку експерта №203/09-16 від 23.12.2016 року зазначено, що для приведення будівництва по АДРЕСА_1 у відповідність до норм, з можливістю належної його експлуатації необхідно провести наступні роботи: 1) розробити проектну документацію в складі, як це передбачено державними будівельними нормами; 2) провести державну експертизу проекту і затвердити його у встановленому порядку; 3) виконати роботи з підсилення конструкції даху; 4) проводити будівництво об'єкта у відповідності до розробленої та затвердженої проектної документації і діючих будівельних норм (а.с. 30, Т.2).

З метою проведення експертизи ОСОБА_5 звернувся до Філії ДП "Укрдержбудекспертиза" у Закарпатській області, однак згідно листа від 10.02.2017 року №12 документи були повернені без розгляду, мотивуючи тим, що Філія не проводить експертизу проектів будівництва після завершення будівництва (а.с. 73, Т.2).

В подальшому, на замовлення ОСОБА_5 будівельним експертом Колчар В.Д. було виконано роботи по технічному обстеженні об'єкту "Багатокваритрного житлового будинку, що розміщується за адресою: АДРЕСА_1» про що складено Звіт №33 від 30.06.2017 року (а.с. 74-85, Т.2).

Згідно Звіту від 30.06.2017 року №33 про проведення технічного обстеження об'єкту "Багатокваритрного житлового будинку, що розміщується за адресою: АДРЕСА_1» зазначено, що досліджуваний будинок побудований у відповідності з представленою проектною документацією, роботи, щит виконуються на досліджуваному об'єкті, проведено у відповідності з державними будівельними нормами і стандартами, на конструкції будівлі не було встановлено дефектів, які б могли свідчити про будь-які деформаційні процеси в конструкціях, несучі й огороджуючи конструкції, а також інженерні мережі є такими, що відповідають вимогам щодо надійності, міцності і довговічності, будівельні матеріали відповідають державним стандартам та технічним умовам, що до них ставляться, таким чином, вся будівля відповідає вимогам міцності, надійності та довговічності, збудована за проектною документацією і відповідає будівельним нормам і стандартам (а.с. 84-85, Т.2).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно до ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію;здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки; здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації

Аналогічні повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю зазначені й у пункті 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 відповідно до якого посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно з ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Згідно з ч. 2 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" за рішенням суду самочинно збудований об'єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов'язаних із знесенням об'єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об'єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Згідно з ч. 7 ст. 376 Цивільного кодексу України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов'язана відшкодувати витрати, пов'язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Отже, відповідно до вимог частини сьомої статті 376 Цивільного кодексу України, для задоволення позову у цій справі необхідно наявність таких фактів як неможливість перебудови об'єкту будівництва, або відмова особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови, однак під час розгляду справи по суті таких фактів не встановлено. Також, доказів протилежного позивачем та прокурором до суду не надано.

Крім того, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил знесенню самочинного будівництва передує прийняття судом рішення про зобов'язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Проте, рішення суду щодо проведення перебудови відсутнє.

При цьому, знесення самочинного будівництва є крайньою мірою, яка передбачена законом, і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 31.07.2018 р. №813/6426/14 та від 17.07.2018 р. №820/3183/16.

Таким чином, положення ч. 1 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює перелік юридичних фактів, які обумовлюють виникнення у органу державного архітектурно-будівельного контролю повноваження на пред'явлення позову про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсації витрат, пов'язаних з таким знесенням, а саме: виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; визначення такого об'єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою; внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.

Отже, знесення самочинного будівництва як крайня міра можливе за умови, якщо цим будівництвом порушуються права третіх осіб, а перебудова не призведе до усунення їх порушених прав, а також у разі, якщо перебудова нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами неможлива, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови, тобто, використані усі передбачені законодавством України заходи реагування.

Проте, позивачем не доведено факт неможливості здійснення перебудови об'єкту будівництва по АДРЕСА_1 відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами.

Так, згідно наявних в матеріалах справи доказів, зокрема вищезазначених Висновку експерта та Звіту №33 від 30.06.2017 року про проведення технічного обстеження об'єкту будівництва встановлено, що об'єкт будівництва по АДРЕСА_1 можливо привести у відповідність до будівельних норм і стандартів та відсутність істотних (грубих) порушення будівельних норм. При цьому, представником прокуратури та позивачем не було надано до суду доказів того, що об'єкт будівництва по АДРЕСА_1 було здійснено з допущенням істотних (грубих) порушення вимог законодавства про містобудування, які створюють загрозу життю і здоров'ю людей, що обумовлює обов'язкове здійснення демонтажу незаконної надбудови.

Також, позивачем не надано доказів невиконання ОСОБА_5 вимог Припису №23 від 25.11.2016 року, а також здійснення будівництва після винесення вказаного Припису та відмови в усуненні порушень.

Враховуючи вище викладене, суд приходить висновку, що в задоволенні позовних вимог щодо знесення самочинно здійсненої добудови п'ятого поверху та мансарди об'єкта будівництва по АДРЕСА_1 слід відмовити.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі вище вказаного суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись статтями 139, 241, 243, 244, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні позову Заступника прокурора Закарпатської області в інтересах держави в особі Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, "Спеціалізована державна експертна організація - Центральна служба Української державної будівельної експертизи" в особі філії Державного підприємства "Укрдержбудекспертиза" в Закарпатській області, ОСОБА_6, Виконавчий комітет Ужгородської міської ради в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю про зобов'язання вчинити дії - відмовити.

2. Рішення суду може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду в строки визначені ст. 295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається у відповідності до вимог п. 15.5 ч. 1 Розділу VІІ "Перехідні положення" КАС України.

СуддяМ.М. Луцович

Відповідно до ч. 3 ст. 243 КАС України рішення суду у повному обсязі складено та підписано 02.01.2019 року, у зв'язку з перебуванням судді на лікарняному.