Справа № 240/6252/18
Суддя: Романченко Євген Юрійович
Дата ухвалення: 2019-01-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 січня 2019 року м. Житомир справа № 240/6252/18

категорія 12.3

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Романченко Є.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області, Відділу Держгеокадастру у Радомишльському районі Житомирської області, Голови комісії з реорганізації Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області про визнання звільнення з роботи незаконним; скасування наказу на звільнення; поновлення на посаді; стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу; відшкодування моральної шкоди,

встановив:

27 грудня 2018 року до Житомирського окружного адміністративного суду надійшов указаний адміністративний позов ОСОБА_1, в якому позивач просить:

- поновити пропущений з поважних причин процесуальний строк для звернення до суду;

- наказ Голови комісії з реорганізації Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області ОСОБА_2 "Про звільнення ОСОБА_1" від 16 травня 2016 року № 5-к визнати незаконним та скасувати;

- поновити гр. ОСОБА_1 на посаді Головного спеціаліста - юрисконсульта Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області з 16 травня 2016 року;

- стягнути із Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу;

- стягнути із Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області моральну шкоду в розмірі 10000 гривень.

Перевіряючи, після одержання позовної заяви, чи відповідає вона вимогам, установленим Кодексом адміністративного судочинства України, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом, судом ураховано наступне.

Згідно зі ч. 1 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній на момент звернення позивача до суду, надалі - КАС України), у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п.п. 4, 11 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Всупереч наведеним положенням ч. 5 ст. 160 КАС України, позовна заява ОСОБА_1, зокрема її прохальна частина, не містить позовних вимог до всіх відповідачів.

Так, позивачем у позові не пред'явлено жодних позовних вимог до Відділу Держгеокадастру у Радомишльському районі Житомирської області (відповідач - 2).

Також позов не містить власного письмового підтвердження ОСОБА_1 про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Окрім цього, судом з'ясовано, що разом із позовом позивачем направлено до суду заяву про поновлення пропущеного з поважних причин процесуального строку.

У вказаній заяві ОСОБА_1 зазначає, що працював на посаді Головного спеціаліста - юрисконсульта Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області та був звільнений у відповідності до протиправного наказу Голови комісії з реорганізації Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області ОСОБА_2 від 16 травня 2016 року № 5-к.

ОСОБА_1 стверджує, що про проведення реорганізації Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області та призначення Голови комісії з реорганізації ОСОБА_2, яка звільнила його з посади, йому стало відомо з повідомлення Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області від 11.12.2018 № ПІ-333/0-330/63-18 та наказу Держземагенства України від 18.01.2016 № 4 (додаток до повідомлення від 11.12.2018). Вважає, що факт проведення реорганізації Відділу та призначення Головою Комісії з Реорганізації ОСОБА_3 було приховано від нього. Також вказує, що його протиправно не було включено в склад комісії з реорганізації Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області як працівника юридичної служби.

Водночас позивач зазначає, що оскільки в наказі Голови комісії з реорганізації Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області від 16.05.2016 № 5-к "Про звільнення ОСОБА_1" зазначено ОСОБА_2., то він розпочав скаржитьсь і запитувати хто його підписав, однак вмотивованої відповіді не отримав.

Надаючи оцінку таким аргументам позивача, судом ураховано, що в силу приписів частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої вказаної статті КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 5 статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Аналогічні положення щодо строку звернення до адміністративного суду, у тому числі у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби були встановлені частинами 1 - 3 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній на момент звільнення позивача оскаржуваним наказом від 16.05.2016).

Слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Копія наказу Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області від 16.05.2016 № 5-к "Про звільнення ОСОБА_1", долучена позивачем до позову, на звороті містить відмітку про ознайомлення позивача з цим наказом 16.05.2016.

При цьому суд звертає увагу на те, що вказане позивачем не спростовується, а тому строк звернення позивача до суду з позовом про визнання протиправним і скасування наказу від 16.05.2016 № 5-к та поновлення його на посаді слід обраховувати з 16.05.2016.

Частиною шостою статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд відмічає, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Проаналізувавши наведене суд приходить до висновку, що вказані позивачем у заяві про поновлення пропущеного з поважних причин процесуального строку від 25.12.2018 причини пропуску строку звернення до суду не є поважними.

Також суд вважає, що міркування ОСОБА_1 не підтверджують факту наявності підстав, які перешкоджали своєчасному зверненню його до суду з позовом про визнання протиправними та скасування наказу про звільнення та поновлення на посаді.

Суд акцентує увагу на тому, що встановлення та перевірка обставин, які слугували підставами для прийняття наказу про звільнення ОСОБА_1 від 16.05.2016, в тому числі щодо наявності повноважень у Голови комісії з реорганізації Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області ОСОБА_2 на його прийняття, входять до предмету доказування в справі про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення з публічної служби та поновлення незаконно звільненого працівника на посаді.

Твердження позивача про те, що він не знав про проведення реорганізації Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області та посилання на повідомлення Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області від 11.12.2018 № ПІ-333/0-330/63-18 суд оцінює критично, позаяк вони спростовуються змістом оскаржуваного наказу та не можуть вважатися такими, що виключали можливість своєчасного звернення позивача до суду з позовом про визнання протиправним і скасування наказу від 16.05.2016, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Суд зауважує, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Разом з цим, суд ураховує, що нормами КАС України встановлено скорочені строки звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, які не ставлять під сумнів саму суть права доступу до суду, а переслідують легітимну мету якнайшвидшого поновлення порушених прав добросовісного позивача. При цьому не порушується пропорційність між застосованими законодавцем засобами (строком звернення до суду за захистом порушеного права протягом одного місяця з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів) та метою звернення до суду.

За наведених обставин, суд вважає, що викладені позивачем у заяві про поновлення пропущеного з поважних причин процесуального строку від 25.12.2018 причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом є неповажними.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною першою статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із положеннями частини другої цієї статті КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом надання до суду:

- нової позовної заяви до відповідачів, оформленої з урахуванням положень 160-161 КАС України, в 4-х примірниках;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом до Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області, Відділу Держгеокадастру у Радомишльському районі Житомирської області, Голови комісії з реорганізації Відділу Держземагентства у Радомишльському районі Житомирської області про визнання протиправним та скасування наказу від 16.05.2016 № 5-к, поновлення на посаді та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу; відшкодування моральної шкоди, із зазначенням інших підстав для поновлення строку, а саме відмінних від тих, що були вказані у заяві про поновлення пропущеного з поважних причин процесуального строку від 25.12.2018.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк і спосіб, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Є.Ю. Романченко