Справа № 520/19793/18
Суддя: Літвінова І. А.
Дата ухвалення: 2018-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

___________________________________________________________________________________________________________________
провадження № 2-а/520/542/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.12.2018 року м. Одеса

Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Літвінової І.А. ,

секретар судового засідання - Молодов В.С.,

розглянувши в залі суду у місті Одесі у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Перший Приморський відділ державної виконавчої служби міста Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області, про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 569 від 03.10.2018 року,

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси звернувся ОСОБА_2 з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Держаної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області та просив поновити строк на звернення до суду із позовною заявою про скасування постанови № 569 від 03 жовтня 2018 року по справі про адміністративне правопорушення, винесеної головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Держаної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Распоровською О.В., скасувати вказану постанову, закрити справу про адміністративне правопорушення, а також стягнути судові витрати на професійну правничу допомогу.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_2 вказав, що під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження йому стало відомо, що інспектором Распоровською О.В. було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 569 від 03 жовтня 2018 року, якою за результатами проведеної перевірки за адресою: АДРЕСА_1, позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 гривень. З постановою позивач не згодний, вважає її незаконною, у зв'язку із тим, що зазначене правопорушення він не вчиняв, оскільки він не є суб'єктом містобудування на об'єкті перевірки, а вказана квартира була ним відчужена за договором купівлі-продажу ще 28 листопада 2016 року. Крім того, позивач вказує на те, що його про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення не повідомляли, а справу було розглянуто за його відсутності. Посилаючись на те, що з постановою про притягнення його до адміністративної відповідальності був ознайомлений 27.11.2018 року під час ознайомлення з виконавчим провадженням, просить визнати пропущений строк на звернення поважним.

Ухвалою суду від 11.12.2018 року позивачу ОСОБА_2 поновлено строк звернення до суду із позовною заявою, позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративні справі № 520/19793/18, до участі у справі третьою особою залучено Перший Приморський відділ державної виконавчої служби м. Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області. Цією ж ухвалою позивача зобов'язано, у відповідності до частини 11 статті 171 КАС України, направити третій особі копії позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до початку судового засідання - 26 грудня 2018 року об 11 годині 00 хвилин.

Ухвалою суду про витребування доказів від 11.12.2018 року витребувано з Управління держаної реєстрації Юридичного департаменту Одеської міської ради інформацію про те, хто був власником квартири № 11 за адресою: м. Одеса, пл. Катерининська, буд. 4-а у період з 19 липня 2018 року по 03 жовтня 2018 року.

Розгляд справи здійснюється за правилами, передбаченими статтею 286 КАС України.

В судове засідання позивач та його представник не з'явились, при цьому 22 грудня 2018 року представником позивача через канцелярію суду надана заява, якою останній просив позовні вимоги задовольнити та розгляд справи проводити без його участі, до заяви долучив докази направлення копії позовної заяви з додатками третій особі.

Відповідач та третя особа у судове засідання не з'явилися, причини неявки суду не повідомили, будь-яких заяв по суті справи чи з процесуальних питань суду не надавали.

Від представника позивача через канцелярію суду 20.12.2018 року надійшла заява про долучення до матеріалів справи інформаційної довідки № 149423118 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, сформованої держаним реєстратором Юридичного департаменту Одеської міської ради на виконання ухвали суду про витребування доказів від 11.12.2018 року.

Суд, дослідивши наявні у справі письмові докази, з урахуванням пояснень учасників справи, наданих ними у заявах по суті справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

В ході розгляду судом встановлено, що на підставі звернення ОСОБА_4 від 19.07.2018 року, яке подане через канцелярію Заступнику директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Шостацькому С.В., та на підставі направлення від 18.09.2018 р. № 897 було проведено позапланову перевірку виконання будівельних робіт з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_2, щодо дотримання суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами перевірки головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Соловйом Д.А.19.09.2018 року складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. Зі змісту вказаного акту вбачається, що він складений у присутності ОСОБА_2 про не допущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_5. У акті є відмітка про відмову ОСОБА_2 від підпису.

Також, 19.09.2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Соловйом Д.А. складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого ОСОБА_2 було зобов'язано усунути порушення містобудівного законодавства у термін до 02.10.2018.

Як видно із наданого припису ОСОБА_2 його не отримав У приписі проставлено відмітку про відмову в його отриманні, а примірник припису надіслано поштою без зазначення дати його направлення. З боку відповідача суду не надано доказів, які б підтверджували б факт отримання позивачем згаданого припису.

Крім того, 19.09.2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Соловйом Д.А. складено протокол про адміністративне правопорушення за порушення ОСОБА_2 ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення призначено на 03.10.2018 року о 14:00. Зі змісту цього протоколу вбачається, що він складений у присутності ОСОБА_2, який відмовився від надання пояснень.

Як видно зі змісту припису і протоколу, вони складені за допомогою оргтехніки друкованим способом, що вказує на їх виготовлення не на місці знаходження об'єкту.

При цьому суд звертає увагу на те, що з наданих матеріалів не вбачається даних про направлення та отримання ОСОБА_2 зазначених документів, та не вбачається даних про його належне сповіщення про розгляд справи про притягнення його до адміністративної відповідальності, призначеної на 03 жовтня 2018 року о 14:00.

Утім, 03 жовтня 2018 року за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 головним інспектором Распоровською О.В. було винесено постанову № 569, про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП з накладенням на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 гривень. При цьому в постанові вказано, що ОСОБА_2 на розгляд справи не з'явився. Підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності стали акт перевірки 19.09.2018 року, протокол про адміністративне правопорушення від 19.09.2018 року та припис від 19.09.2018 року.

В той же час, як вбачається з матеріалів справи на момент проведення перевірки та на момент винесення оскаржуваної постанови позивач не був власником квартири за адресою: місто Одеса, площа КатерининськаАДРЕСА_3.

В матеріалах справи міститься копія договору купівлі-продажу від 28 грудня 2016 року, посвідченого приватним нотаріусом ОМНО ОСОБА_7, зареєстрованого в реєстрі за № 971, яким підтверджено, що ОСОБА_2 продав, а ОСОБА_8 купила квартиру № 11 за адресою: місто Одеса, площа Катерининська, будинок 4-а.

З деталізованої інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 149423118 від 13.12.2018 року, сформованої державним реєстратором Юридичного департаменту Одеської міської ради ОСОБА_9, вбачається, що 26.12.2016 року було проведено державну реєстрацію права власності ОСОБА_10 на вказану квартиру на підставі зазначеного договору купівлі-продажу (номер запису про право власності: 18372593). Вказане право власності погашено 01.11.2018 року на підставі поділу об'єкта нерухомого майна.

Отже, на момент звернення гр. ОСОБА_4 із заявою (19.07.2018 року) та на момент проведення перевірки (19.09.2018 року) і винесення оскаржуваної постанови (03.10.2018 року) позивач ОСОБА_2 не був власником квартири АДРЕСА_6

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Статтею 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого,зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно пункту 1 Порядку № 553 Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Відповідно до п. 5 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно до п. п. 7, 9 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 12 Порядку № 533 Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами;ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Згідно з пунктами 16-20 Порядку № 533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідно до п. 21 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно з вимогами ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до вимог ст.244-6 КУпАП передбачено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96 1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188- 42).

За вимогами ч. 2 ст. 188-42 КпАП України недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В статті 285 КУпАП закріплено, що постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

Згідно з вимогами ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до підпункту 3 пункту 20 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого наказом КМУ № 244 від 6 квітня 1995 р. (далі - Порядок №244), передбачено, що посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує, зокрема, чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Пунктом 21 Порядку № 244 визначено, що посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З наведених норм вбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється відносно суб'єктів містобудування - замовників, проектувальників, підрядників та експертних організацій.

Позивач ОСОБА_2 не є власником об'єкту перевірки починаючи з 26 рудня 2018 року. В той же час з боку відповідача не надано доказів про те, що позивач має статус іншого суб'єкта містобудування на об'єкті перевірки.

Судом враховуються пояснення позивача, що він не міг бути присутнім під час проведення перевірки та при складанні акту, припису і протоколу від 19.09.2018 року, оскільки з 26.12.2016 року він не є власником, користувачем, уповноваженою особою власника об'єкта перевірки, не має доступу до даного майно, у зв'язку із чим не міг знаходитися за вказаною адресою та не міг відмовити у допуску та наданні дозвільних документів посадовим особам органів державного архітектурно-будівельного контролю.

В той же час з боку відповідача не надано доказів присутності позивача під час проведення перевірки та складення відповідних документів за результатами проведеної перевірки.

Крім того, і під час розгляду справи про адміністративне правопорушення позивач також не був присутнім, і відомості про належне повідомлення ОСОБА_2 про час та місце розгляду справи також відсутні, що вказує на порушення його прав на захист, дачі пояснень та відповідних доказів.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), викладеної у рішенні від 08 листопада 2018 року, у справі «Созонов та інші проти України», ЄСПЛ зазначив, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним (Руїз-Матеос проти Іспанії, 23 червня 1993 року, § 63, серія А, № 262), вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи (Дилипак та Каракайя проти Туреччини, № 7942/05 та 24838/05, § 77, 04 березня 2014 року). Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною (див. Avotiтр проти Латвії [GC], № 17502/07, § 119, ЄКПЛ.

ЄСПЛ дійшов до висновку, що національні суди зобов'язані встановити чи були повістки чи інші судові документи вручені сторонам ЗАВЧАСНО та, у відповідних випадках, зобов'язані фіксувати такі висновки у тексті рішення (Ганкин та інші проти Росії , № 2430/06 etal, § 36, 31 травня 2016 року).

У відповідності до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем по справі не доведено правомірності свого рішення, та не доведено дотримання вимог встановлених нормами КУпАП та визначеної Порядком № 533 процедури, тому суд дійшов висновку, що в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, оскаржувана постанова винесена в порушення установленого законом порядку, тому вона підлягає скасуванню як протиправна із закриттям справи про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 8, 9, 12, 73-79, 90, 94, 241, 243-246, 250, 255, 268, 271, 286 КАС України,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_1, адреса: п/і 65049, АДРЕСА_4) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Держаної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області (, адреса: п/і 65107, м. Одеса, вул. Канатна, 83), за участю третьої особи Першого Приморського відділу державної виконавчої служби міста Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області (код ЄДРПОУ 4140507; м. Одеса, Польський узвіз, 6, п/і 65026) про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 569 від 03 жовтня 2018 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Распоровською О.В., якою був притягнутий до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, справу про адміністративне правопорушення - закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його складення.

Датою складання рішення є 26 грудня 2018 року.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому рішення суду.

У відповідності до п.п. 15.5 п. 1 Розділу XІІ Перехідних положень КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга на рішення суду може бути подана через Київський районний суд м. Одеси до П'ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя

Літвінова І. А.