Справа № 2а-23895/09/1270
Суддя: І.О. Свергун
Дата ухвалення: 2019-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

04 січня 2019 року СєвєродонецькСправа № 2а-23895/09/1270

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Свергун І.О., розглянувши в порядку письмового провадження заяву товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Ровенькиантрацит» про відстрочення виконання постанови Луганського окружного адміністративного суду від 14.09.2009 по справі № 2а-23895/09/1270 за адміністративним позовом Ровеньківського міського центру зайнятості до Державного підприємства «Ровенькиантрацит» про стягнення заборгованості по страхових внесках на загальнообов'язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття та пені,

ВСТАНОВИВ:

21.10.2015 до Луганського окружного адміністративного суду надійшла вищевказана заява, в обґрунтування якого заявник послався на таке. На даний час рішення суду не виконано у зв'язку з тим, що TOB «ДТЕК Ровенькиантрацит» відповідно до концесійного договору було передано кредиторську заборгованість ДП «Ровенькиантрацит» на загальну суму грн. На цей час одночасне погашення всієї заборгованості підприємства перед Ровеньківським міським центром занятості є непосильним для ТОВ «ДТЕК Ровенькиантрацит» у зв'язку з тим, що через проведення АТО підприємство боржника перереєстровано в м. Сєвєродонецьку Луганської області, але основна діяльність підприємства пов'язана з видобутком вугілля та всі виробничі потужності знаходяться в м. Ровеньки, внаслідок чого ТОВ «ДТЕК Ровенькиантрацит» обмежено щодо можливостей з отримання необхідних для безперебійного функціонування підприємства товарно-матеріальних цінностей, а також позбавлено можливості щодо реалізації вугільної продукції, що призвело до важкого економічного стану.

Всі кошти, які надходять на розрахункові рахунки ТОВ «ДТЕК Ровенькиантрацит» направляються на виплату заробітної плати працівникам, сплату податків та зборів відповідно до чинного законодавства України.

Загальна сума заборгованості перед Ровеньківським міським центром занятості Луганської області, що знаходиться на виконанні у ВДВС Ровеньківського МУЮ, становить 10577464,19 грн, тому одноразове стягнення всієї суми негативно вплине на подальшу фінансово-господарську діяльність підприємства та призведе до дестабілізації його роботи. Вказані обставини ускладнюють або на теперішній час роблять неможливим виконання постанови Луганського окружного адміністративного суду від 14.09.2009 по даній справі, тому заявник просить відстрочити її виконання на 24 місяці.

25.11.2015 від Луганського обласного центру зайнятості надійшли заперечення на заяву про відстрочення виконання рішення суду, в обґрунтування якого останній послався на таке. Тяжке фінансове становище підприємства через проведення АТО не є обставиною, що ускладнює виконання судового рішення.

Державна служба зайнятості створена для реалізації політики зайнятості населення і забезпечення громадянам відповідних гарантій на всій території України.

Відповідно до покладених на неї завдань Державна служба зайнятості, у тому числі забезпечує надання в установленому порядку соціальних послуг, здійснення профілактики настання страхових випадків і виплату матеріального забезпечення відповідно до законів України «Про зайнятість населення» та «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття».

Фінансування діяльності Служби та виконання нею функцій, передбачених законодавством, здійснюється за рахунок коштів Фонду загальнообов'язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про загальнообов'язкового державного соціального страхування на випадок безробіття» фонд є цільовим централізованим страховим фондом, некомерційною самоврядною організацією. Держава є гарантом забезпечення застрахованих осіб та надання їм відповідних соціальних послуг Фондом.

Згідно з ст. 16 вказаного Закону джерелом формування коштів Фонду, у тому числі, є кошти, які надходять від примусового виконання рішень суду, ухвалених на користь служби зайнятості.

Відстрочка виконання судового рішення може спричинити перешкоджання Службі у своєчасному та повному виконанні нею функцій передбачених законодавством, у тому числі фінансуванні заходів сприяння зайнятості запроваджених для внутрішньо переміщених осіб з числа зареєстрованих безробітних.

На підставі викладеного стягувач просив відмовити ТОВ «ДТЕК Ровенькиантрацит» у задоволенні заяви про відстрочення виконання постанови Луганського окружного адміністративного суду від 14.09.2009 у адміністративній справі № 2а-23895/09/1270.

Ухвалою суду від 23.10.2015 заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 16.11.2015 заяву призначено до розгляду.

Ухвалою суду від 25.11.2015 зупинено провадження з розгляду заяви до повернення справи з Донецького апеляційного адміністративного суду.

Ухвалою суду від 15.02.2016 поновлено провадження з розгляду заяви.

Ухвалою суду від 15.02.2016 зупинено провадження з розгляду заяви до надходження адміністративної справи № 2а-23895/09/1270 з Вищого адміністративного суду України до Луганського окружного адміністративного суду.

Ухвалою суду від 11.04.2017 заяву прийнято до провадження суддею Свергун І.О.

Ухвалою суду від 04.01.2019 поновлено провадження з розгляду заяви.

Представник заявника та представник стягувача в судове засідання не прибули, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлялися належним чином (том 3 арк. спр. 61-62).

Відповідно до частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи положення статті 205 КАС України, суд вважає за можливе розглянути дану справу в порядку письмового провадження за наявними матеріалами у справі.

Розглянувши заяву про відстрочення виконання постанови суду від 14.09.2009 по справі № 2а-23895/09/1270, дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого.

Судом установлено, що постановою Луганського окружного адміністративного суду від 14.09.2009 у справі № 2а-23895/09/1270 позов Ровеньківського міського центру зайнятості задоволено повністю, стягнуто з ДП «Ровенькиантрацит» на користь Ровеньківського міського центру зайнятості заборгованість по сплаті страхових внесків на загальнообов'язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття у сумі 522444,24 грн. та пеню у сумі 16991,18 грн (том 1 арк. спр. 75).

Ухвалою суду від 20.10.2015 відновлено втрачене провадження в адміністративній справі № 2а-23895/09/1270 в частині.

Ухвалою суду від 06.11.2015 замінено сторону виконавчого провадження ВП № 17866278, а саме стягувача - Ровеньківський міський центр зайнятості, на його правонаступника - Луганський обласний центр зайнятості.

Відповідно до частини першої статті 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (частина друга статті 378 КАС України).

Згідно з частиною четвертою статті 378 КАС України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім'ї, її матеріальне становище;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відповідно до частини п'ятої статті 378 КАС України відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Відповідно до пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26 грудня 2003 року № 14 «Про практику розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернення учасників виконавчого провадження» при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку чи розстрочку виконання рішення суду потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо).

Підставою для відстрочення виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у строк встановлений судом, тому всі ці обставини повинні бути доведені заявником.

Суд не знаходить підстав для відстрочення виконання постанови суду з огляду на те, що посилання на тяжке фінансове становище як на підставу для відстрочення виконання судового рішення не є винятковою обставиною у розумінні статті 378 КАС України.

Відповідачем документально не підтверджено складне матеріальне становище підприємства станом на час розгляду заяви, яке б унеможливлювало виконання рішення суду та не надано суду доказів відсутності коштів на рахунках підприємства (банківські виписки про стан рахунків тощо).

Доказів наявності інших обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, заявником суду не надано.

Ухилення від виконання постанови суду та невиконання норм діючого законодавства щодо відшкодування коштів по страхових внесках на загальнообов'язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття спричиняє значну шкоду державним інтересам, оскільки внаслідок цього ставиться під загрозу своєчасність нарахування та здійснення виплат застрахованим особам.

Економічного обґрунтування, яке свідчило б про можливість погашення заборгованості внаслідок застосування режиму відстрочення виконання постанови суду на 24 місяці, протягом якого відбудуться зміни політики управління чи збуту заявника, останнім також не надано.

Посилання відповідача на проведення антитерористичної операції не може бути безумовною підставою для відстрочення сплати заборгованості, оскільки відповідачем не доведено неможливість виконання постанови суду в спосіб, визначений судом.

Разом з тим, запроваджений процесуальними нормами права механізм відстрочки виконання судового рішення є винятковою мірою, який спрямований на досягнення кінцевої мети судового розгляду - виконання ухваленого судом рішення.

Згідно з вимогами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні від 17.05.2005 по справі "Чіжов проти України" (заява № 6962/02) Європейський суд з прав людини зазначив, що позитивним обов'язком держави є організація системи виконання рішень таким чином, щоб переконатися, що неналежне зволікання відсутнє та що система ефективна і законодавчо, і практично, а нездатність державних органів ужити необхідних заходів для виконання рішення позбавляє гарантії § 1 ст. 6 Конвенції. Затримка у виконанні рішення може бути виправдана за виняткових обставин. Але затримка не повинна бути такою, що позбавляє сутності право, яке захищається п. 1 ст. 6 Конвенції ("Іммобільяре Саффі проти Італії", заява № 22774/93, § 74, ЄСПЛ 1999-V).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Савіцький проти України" (Заява № 38773/05) від 26.07.2012 суд наголосив, що право на суд, захищене пунктом 1 статті 6 Конвенції, було б ілюзорним, якби національні правові системи Договірних держав допускали щоб остаточні та обов'язкові судові рішення залишалися без виконання на шкоду одній із сторін. Ефективний доступ до суду включає в себе право на виконання судового рішення без зайвих затримок.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини "державний орган або інша юридична особа не може посилатися на відсутність коштів, щоб не виплачувати борг, підтверджений судовим рішенням. У такому випадку не може прийняти аргумент Уряду, що визначає таку відсутність як "виняткові обставини " (§ 40 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Півень проти України" від 29.06.2004).

Також суд зазначає, що відповідно до вимог частини п'ятою статті 378 КАС України строк, на який може бути надана відстрочка виконання судового рішення, не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення.

Відповідно до частини п'ятої статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Оскільки датою ухвалення (проголошення) рішення у справі № 2а-23895/09/1270 є дата - 14.09.2009, тому неможливо відстрочити виконання рішення на 24 місяці з дня ухвалення вказаного рішення по справі, як того просить заявник.

За таких обставин, у задоволенні заяви ТОВ «ДТЕК Ровенькиантрацит» про відстрочення виконання рішення від 14.09.2009 у справі № 2а-23895/09/1270 слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 248, 256, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Ровенькиантрацит» про відстрочення виконання постанови Луганського окружного адміністративного суду від 14.09.2009 по справі № 2а-23895/09/1270 за адміністративним позовом Ровеньківського міського центру зайнятості до Державного підприємства «Ровенькиантрацит» про стягнення заборгованості по страхових внесках на загальнообов'язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття та пені відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.О. Свергун