Справа № 540/2645/18
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2018-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 грудня 2018 р. м. ХерсонСправа № 540/2645/18

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Дубровна В.А., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Херсонського міського голови ОСОБА_2, Управління транспортної, дорожньої інфраструктури і зв'язку Херсонської міської ради про визнання протиправним та скасування розпорядження про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди,

встановив:

26 грудня 2018 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1А.), від імені якої діє адвокат ОСОБА_3, звернулася до суду з позовом до Херсонського міського голови ОСОБА_2 (далі - відповідач 1), Управління транспортної, дорожньої інфраструктури і зв'язку Херсонської міської ради (далі - відповідач 2), у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати розпорядження міського голови № 810-к від 04.12.2018 р. "Про звільнення ОСОБА_1А.";

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника управління транспортної дорожньої інфраструктури і зв'язку Херсонської міської ради;

- стягнути з Управління транспортної, дорожньої інфраструктури і зв'язку Херсонської міської ради на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 05.12.2018 р. по день ухвалення рішення суду по суті заявлених позовних вимог;

- стягнути з Херсонського міського голови ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 30 000,00 грн.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, серед іншого, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовом та доданими до нього документами, суддею встановлено наступне.

Частиною 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовано Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" встановлено з 1 січня 2018 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу у розмірі 1762 гривень.

Ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з прохальної частини позову, позивачем заявлено вимогу про визнання протиправним та скасування розпорядження про звільнення та поновлення на роботі, що є вимогою немайнового характеру, а також вимоги майнового характеру про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди.

При цьому, суд зазначає, що в частині вимог про визнання протиправним та скасування розпорядження про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу позивач звільнена від сплати судового збору відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", якою передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Проте, суддя вказує, що вказаною нормою Закону визначено вичерпний перелік справ, по яких позивачі у всіх інстанціях звільняються від сплати судового збору і який розширеному тлумаченню не підлягає.

З огляду на викладене, вимоги позивача про стягнення моральної шкоди не є звільненим від сплати судового збору у розумінні приписів п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Даний висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 21.06.2018 р. у справі № 804/7195/16.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позов підписано адвокатом ОСОБА_3, який діє на підставі ордеру серії ХС № 99991 від 26.12.2018 р.

Статтею 55 КАС України передбачено право сторони, третьої особи в адміністративній справі, а також особі, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною 1 статті 57 КАС України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч. 3 ст. 59 КАС України, повноваження адвоката, як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Аналогічні приписи містяться у частині 4 статті 59 КАС України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», згідно якої повноваження адвоката, як представника, підтверджуються довіреністю або ордером.

Частинами першою, третьою статті 26 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер. Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Отже, положення наведених норм матеріального та процесуального права дають підстави для висновку, що повноваження адвоката, як представника сторони, мають бути підтверджені оригіналом ордера та договором про надання правової допомоги або довіреністю (оригіналом) цієї сторони, що посвідчує такі повноваження, або їх копіями, засвідченими у визначеному законом порядку.

Крім того, суд звертає увагу на те, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов'язки. (ч. 1 ст. 60 КАС України).

При цьому, перелік процесуальних прав та обов'язків учасників справи визначені ст. 44 КАС України.

Проте, довіритель має право обмежити чи розширити коло повноважень представника та надати йому право на вчинення окремих процесуальних дій, які належать до спеціальних прав сторони.

Тобто єдиною підставою для підтвердження у представника обсягу повноважень, наданих йому довірителем, у т.ч. право підпису позову, є належним чином оформлена від імені довірителя довіреність із спеціальним визначенням кола повноважень, які має здійснювати представник від імені довірителя, або умови Договору про надання правової допомоги.

При цьому, матеріали позовної заяви не містять доказів на підтвердження права адвоката на підписання позовної заяви, а право на подання позову не є тотожним праву представника на підписання від імені позивача позовної заяви.

Даний висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 16.05.2018 р. у справі № 810/739/15.

З огляду на вказані обставини, суд встановив, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що п'ятий день з дня подання позовної заяви є вихідним днем, тому питання про залишення позовної заяви без руху вирішено 02.07.2018 р.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме:

- надати документ про сплату судового збору в сумі 704,80 грн.;

- надати докази щодо повноважень адвоката ОСОБА_3 на підписання позовної заяви від імені ОСОБА_1

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України, суд -

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/2645/18 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Дубровна В.А.