Справа № 460/2550/18
Суддя: Друзенко Н.В.
Дата ухвалення: 2018-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

20 грудня 2018 року м. Рівне №460/2550/18

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Друзенко Н.В. за участю секретаря судового засідання Романчук В.В. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі: позивача: представник ОСОБА_1, відповідача: представник Босик Т.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3
доГоловного управління ДФС у Рівненській області
про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -
В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 22.10.2018 відкрито провадження в адміністративній справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до Головного управління ДФС у Рівненській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 21.06.2018: №, відповідно до якого застосовано штрафні санкції у розмірі 10% за порушення строку/терміну реєстрації податкових накладних на загальну суму 20809 грн. 33 коп.; №, відповідно до якого застосовано штрафні санкції у розмірі 20% за порушення строку/терміну реєстрації податкових накладних на загальну суму 7306 грн. 67 коп.; №, відповідно до якого застосовано штрафні санкції у розмірі 30% за порушення строку/терміну реєстрації податкових накладних на загальну суму 21850 грн. Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) учасників справи.

У судовому засіданні 20.12.2018 оголошена вступна та резолютивна частини рішення.

Згідно з позовною заявою, відповіддю на відзив та поясненнями представника в судовому засіданні, позовні вимоги ґрунтуються на тому, що податкові повідомлення-рішення є протиправними, оскільки порушень з боку фізичної особи-підприємця не було. Податкові накладні були подані на реєстрацію своєчасно, квитанцій про прийняття/неприйняття або зупинення реєстрації податкових накладних податковим органом надіслано позивачу не було, а тому такі податкові накладні вважаються зареєстрованими. Обов'язок доказування у адміністративній справі покладається на суб'єкта владних повноважень. В свою чергу, відповідач доказів надсилання квитанцій про прийняття/неприйняття або зупинення реєстрації податкових накладних не надав. Таким чином, позивач просить суд позов задовольнити в повному обсязі.

Згідно з відзивом на позов, запереченнями на відповідь на відзив та поясненнями представника в судовому засіданні, сторона відповідача позов не визнає. На обґрунтування своїх заперечень покликається на те, що за результатами проведеної камеральної перевірки було виявлено порушення позивачем строків реєстрації податкових накладних (пункт 201.10 статті 201 Податкового кодексу України), у зв'язку з чим до неї застосовані штрафні санкції. Покликання позивача на те, що нею вчинено всі дії щодо реєстрації податкових накладних та вчасно відправлено на реєстрацію в ЄРПН не підтверджено жодним доказом. Позивач не скористався правом на отримання інформації, що міститься у Єдиному реєстрі податкових накладних. Тому, відповідач просив відмовити в задоволенні позовних вимог повністю.

Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд зазначає наступне.

Головним управління ДФС у Рівненській області на підставі пункту 201.10 статті 201 розділу V Податкового кодексу України, у порядку підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 та статті 76 глави 8 розділу II Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку з реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах ФОП ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1).

За результатами камеральної перевірки складено Акт "Про результати камеральної перевірки ФОП ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1)" №202/17-00-13-01/НОМЕР_1 від 17.05.2018 (а.с.14-16).

Згідно висновків акту перевірки, камеральною перевіркою встановлені порушення пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, за яким ФОП ОСОБА_3 відповідно до статті 120-1 Податкового кодексу України порушено граничний термін реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 Податкового кодексу України, що тягне за собою накладення штрафу.

На підставі висновків акту перевірки фіскальним органом прийняті податкові повідомлення-рішення від 21.06.2018: №, відповідно до якого застосовано штрафні санкції у розмірі 10% за порушення строку/терміну реєстрації податкових накладних на загальну суму 20809 грн. 33 коп.; №, відповідно до якого застосовано штрафні санкції у розмірі 20% за порушення строку/терміну реєстрації податкових накладних на загальну суму 7306 грн. 67 коп.; №, відповідно до якого застосовано штрафні санкції у розмірі 30% за порушення строку/терміну реєстрації податкових накладних на загальну суму 21850 грн. (а.с.8-13).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За нормами пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Згідно зі статтею 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Відповідно до підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до приписів пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законодавства щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов'язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Платник податку має право зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну та/або розрахунок коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року, в яких загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов'язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов'язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов'язань за відповідний звітний період.

Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

У разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов'язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена згідно з пунктом 201.16 цієї статті) податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов'язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв'язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.

Протягом 90 календарних днів з дня надходження такої заяви із скаргою з урахуванням вимог, встановлених підпунктом 78.1.9 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, контролюючий орган зобов'язаний провести документальну перевірку зазначеного продавця для з'ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов'язань з податку за такою операцією.

Податкова накладна, що містить помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов'язань, є підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

Пунктом 1 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 № 341) (далі - Порядок №1246) визначено, що цей Порядок визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов'язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція) (пункт 13 Порядку №1246).

Відповідно до пунктів 14-15 Порядку №1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

При цьому, пунктом 3 Порядку №1246 визначено, що операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем виписано контрагентам наступні податкові накладні: №87 від 05.10.2017 (зареєстровано в ЄРПН 01.12.2017; кількість днів прострочення - 31), №92 від 23.10.2017 (зареєстровано в ЄРПН 20.11.2017; кількість днів прострочення - 5); №86 від 03.10.2017 (зареєстровано в ЄРПН 20.11.2017; кількість днів прострочення - 20); №105 від 09.11.2017 (зареєстровано в ЄРПН 11.12.2017; кількість днів прострочення - 11); №85 від 14.11.2017 (зареєстровано в ЄРПН 01.12.2017; кількість днів прострочення - 1); №102 від 30.11.2017 (зареєстровано в ЄРПН 09.01.2018; кількість днів прострочення - 25); №107 від 28.11.2017 (зареєстровано в ЄРПН 09.01.2018; кількість днів прострочення - 25); №95 від 07.11.2017 (зареєстровано в ЄРПН 14.12.2017; кількість днів прострочення - 14); №104 від 02.11.2017 (зареєстровано в ЄРПН 14.12.2017; кількість днів прострочення - 14); №116 від 18.12.2017 (зареєстровано в ЄРПН 20.02.2018; кількість днів прострочення - 36); №115 від 15.12.2017 (зареєстровано в ЄРПН 20.02.2018; кількість днів прострочення - 51); №117 від 18.12.2017 (зареєстровано в ЄРПН 20.02.2018; кількість днів прострочення - 36); №118 від 26.12.2017 (зареєстровано в ЄРПН 20.02.2018; кількість днів прострочення - 36); №119 від 26.12.2017 (зареєстровано в ЄРПН 21.02.2018; кількість днів прострочення - 37); №113 від 14.12.2017 (зареєстровано в ЄРПН 15.01.2018; кількість днів прострочення - 15); №110 від 11.12.2017 (зареєстровано в ЄРПН 15.01.2018; кількість днів прострочення - 15); №121 від 15.12.2017 (зареєстровано в ЄРПН 15.01.2018; кількість днів прострочення - 15); №112 від 13.12.2017 (зареєстровано в ЄРПН 15.01.2018; кількість днів прострочення - 15); №108 від 13.12.2017 (зареєстровано в ЄРПН 15.01.2018; кількість днів прострочення - 15); №114 від 15.12.2017 (зареєстровано в ЄРПН 15.01.2018; кількість днів прострочення - 15); №111 від 11.12.2017 (зареєстровано в ЄРПН 15.01.2018; кількість днів прострочення - 15); №7 від 17.01.2018 (зареєстровано в ЄРПН 17.12.2018; кількість днів прострочення - 2); №8 від 24.01.2018 (зареєстровано в ЄРПН 17.02.2018; кількість днів прострочення - 2); №28 від 07.03.2018 (зареєстровано в ЄРПН 11.04.2018; кількість днів прострочення - 11); №49 від 13.03.2018 (зареєстровано в ЄРПН 18.04.2018; кількість днів прострочення - 18); №61 від 30.03.2018 (зареєстровано в ЄРПН 18.04.2018; кількість днів прострочення - 3); №50 від 22.03.2018 (зареєстровано в ЄРПН 18.04.2018; кількість днів прострочення - 3); №51 від 03.04.2018 (зареєстровано в ЄРПН 14.05.2018; кількість днів прострочення - 14).

Тобто, податкові накладні зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням термінів реєстрації, що підтверджено квитанціями №1 про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН та відомостями з Єдиного реєстру податкових накладних (а.с.90-132).

Таким чином, доказами, наявними в матеріалах справи та дослідженими судом, підтверджений факт реєстрації фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням граничного терміну реєстрації податкових накладних, встановленого статтею 201 Податкового кодексу України, а тому застосування фіскальним органом штрафних санкцій на підставі статті 120-1 Податкового кодексу України є правомірним та обґрунтованим.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої цієї статті, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, відповідачем доведено правомірність оскаржуваних податкових повідомлень-рішень в порядку статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, а відтак заявлені позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню у повному обсязі.

Посилання позивача на відсутність належних доказів надсилання квитанцій про прийняття/неприйняття або зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування судом оцінюється критично.

За правилами частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В силу вимог статей 73, 74, 75, 76 Кодексу адміністративного судочинства України докази повинні бути належними, допустимими, достовірними і достатніми.

Належними, відповідно до положень статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України, є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування, в свою чергу, є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

В матеріалах справи наявні належним чином засвідчені копії квитанцій про реєстрацію податкової накладної та витяг з Єдиного реєстру податкових накладних, які підтверджують ті дати реєстрації податкових накладних, які зазначені в акті перевірки. Дані докази суд приймає як належні і достатні докази.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати не підлягають стягненню на користь позивача.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1, АДРЕСА_1, 33027) в позові до Головного управління ДФС у Рівненській області (, вул.Відінська, 12, м.Рівне, 33023) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень №, №, № від 21.06.2018, - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складений 28 грудня 2018 року.

Суддя Друзенко Н.В.