Справа № 826/17578/15
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2018-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий суддя у першій інстанції: Клименчук Н.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2018 року Справа № 826/17578/15

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Епель О.В.,

суддів: Кузьменка В.В., Степанюка А.Г.,

за участю секретаря Лісник Т.В.,

представників позивача Фрідмана О.О., Нестеренка Є.П.,

представника відповідача Вернигори М.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 травня 2018 року у справі

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Пателі Лізинг»

до Державної архітектурно-будівельної інспекції в особі

Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції

в м. Києві,

про визнання дій протиправними

та скасування припису і постанов,

ВСТАНОВИВ :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Пателі Лізинг» (далі - позивач) звернулося до суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в м. Києві (далі - відповідач) про визнання протиправними дій відповідача щодо проведення перевірки та скасування припису від 27.07.2015 р. і постанов від 06.08.2015 р. №№ 66/15/10126-44/0608/0212, 67/15/10126-44/0608/0212.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 12 жовтня 2015 року, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 01 грудня 2015 року, адміністративний позов було задоволено.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 26 квітня 2016 року зазначені рішення судів першої та апеляційної інстанцій скасовано та направлено справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Скасовуючи вказані судові рішення, ВАСУ зазначив, що:

- судами не було встановлено, чи був обізнаний відповідач на час проведення перевірки ТОВ «Пателі Лізинг» про прийняття слідчим постанови від 15.07.2015 р., а якщо й так, то коли він про неї дізнався;

- судами не надано оцінку доводам позивача щодо порушення ДАБІ України вимог Порядку № 553, зокрема щодо строку проведення перевірки, ознайомлення позивача з актом перевірки, приписом та протоколом, відсутності в акту підписів щодо відмови від його підписання, щодо порушення термінів складання акту та винесення спірних постанов про накладення штрафів.

За результатами нового розгляду справи рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 травня 2018 року адміністративний позов було задоволено.

Ухвалюючи зазначене рішення, суд першої інстанції виходив з того, що спірна перевірка проводилася протягом 10-ти робочих днів за відсутності наказу про продовження терміну її проведення, акт було складено через сім днів з дня виїзду посадових осіб на місце проведення перевірки, умов Порядку № 553 при проведенні перевірки не дотримано, спірні постанови про накладення на позивача штрафу винесені 06.08.2015 р., хоча приписом йому було надано час для усунення виявлених правопорушень до 15.09.2015 р.

Крім того, судом було встановлено, що перевірка позивача проведена на підставі постанови Шевченківського РУ ГУ МВС України в м. Києві від 18.06.2015 р., яка була скасована постановою старшого слідчого від 15.07.2015 р., про що відповідача повідомлено листом від 15.07.2015 р. № 59/0992кл і такі обставини стали відомі відповідачу 27.07.2015 р., тобто під час проведення перевірки (в останній день) і до прийняття спірних постанов та припису.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, ДАБІ України подала апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити постанову про задоволення адміністративного позову в повному обсязі, зазначаючи, що судом першої інстанції при розгляді даної справи не було досліджено факту наявності порушень, за які позивача притягнуто до відповідальності, що перевірка проводилася у строк, вказаний у направленні на її проведення, а також, що штрафні санкції до позивача застосовано саме за виявлені правопорушення, а не за невиконання попереднього припису.

З цих та інших підстав апелянт вважає, що оскаржуване ним рішення суду прийнято за неповно встановлених обставин справи та з порушенням норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити її без задоволення, а рішення суду - без змін та наполягає на безпідставності доводів апелянта, правомірності рішення суду першої інстанції та зазначає, що судом було повно встановлено та перевірено всі обставини справи, з урахуванням висновків ВАСУ у цій справі, а також наполягаючи на тому, що апелянту було відомо про скасування постанови РУ ГУ МВС про призначення перевірки і що взагалі ТОВ «Пателі Лізинг» не було допущено порушень законодавства в галузі містобудівної діяльності, за які його притягнуто до відповідальності.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши в межах апеляційної скарги, відповідно до ст. 308 КАС України, повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін з наступних підстав.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, товариство з обмеженою відповідальністю «Пателі Лізинг» (далі - ТОВ «Пателі Лізинг») є замовником будівництва на об'єкті «Будівництво житлово-офісного комплексу з вбудованими приміщеннями громадського харчування та підземним паркінгом за адресою: м. Київ, Подільський район, вул. Нижній Вал, 27-29».

Постановою Шевченківського РУ ГУ МВС в м. Києві від 18.06.2015 р. про проведення позапланової перевірки з питань дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил по матеріалам досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000992 від 05.08.2014 р. було призначено позапланову перевірку ТОВ «Пателі Лізинг» як замовника будівництва на вищевказаному об'єкті та доручено її проведення Департаменту ДАБІ в м. Києві.

14.07.2015 р. на підставі зазначеної постанови та направлення на перевірку від 06.07.2015 р. ДАБІ України відповідачем було розпочато позапланову перевірку позивача.

У свою чергу, 15.07.2015 р. постановою старшого слідчого Шевченківського РУ ГУ МВС України в м. Києві було скасовано вищезазначену постанову слідчого органу, якою призначена така перевірка, про що орган архбудконтролю повідомлено листом від 15.07.2015 р. № 59/0992кл.

Про вказану постанову слідчого від 15.07.2015 р. відповідачу стало відомо в останній день проведення перевірки позивача - 27.07.2015 р.

20.07.2014 р. посадовими особами контролюючого органу було здійснено виїзд на місце проведення перевірки, а 27.07.2015 р. - перевірку завершено та складено відповідний акт, який не підписано зазначеним у ньому (як особою, у присутності якої проводилася перевірка) директором будівництва ТОВ «Пателі Лізинг» і відмітка про відмову від підпису відсутня.

У зазначеному акті перевірки контролюючим органом встановлено наступні порушення:

- проходи на будівельному майданчику та на робочих місцях захаращені матеріалами та виробами, будівельним сміттям та знаходяться в незадовільному стані, чим порушено п. 6.1.9 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпеки в будівництві. Основні положення»;

- на об'єкті будівництва вхід до будівлі не захищений захисним козирком, чим порушено п. 6.2.5 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпеки в будівництві. Основні положення»;

- не усі прорізи на стінах та робочі місці і проходи до них, які розташовані на висоті більше ніж 1,3 м і на відстані менше ніж 2,0 м від межі перепаду по висоті огороджені захисними огорожами чим порушено п. 6.2.2, п. 6.2.4 А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпеки в будівництві. Основні положення»;

- під час виконання будівельних робіт не дотримуються безпечні умови праці, а саме: деякі будівельними працюють без касок, чим порушено п. 4.30 ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпеки в будівництві. Основні положення».

Також перевіркою встановлено, що ТОВ «Пателі Лізинг» виконано передбачену проектом «Житлово-офісний комплекс з вбудованими приміщеннями громадського харчування та підземним паркінгом за адресою: м. Київ, Подільський район, вул. Нижній Вал, 27-29» реконструкцію виходу із підземного переходу на вул. Костянтинівську у Подільському районі м. Києва, який є невід'ємною частиною об'єкта будівництва та який експлуатується без прийняття його в експлуатацію в установленому порядку, чим порушено вимоги ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Категорія складності зазначеного об'єкту будівництва визначена як 5.

У цей же день, 27.07.2015 р., ДАБІ України було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким у позивача вимагається усунути порушення законодавства в термін до 15.09.2015 р.

06.08.2015 р. відповідачем прийнято постанови про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності:

- № 66/15/10126-44/0608/0212, якою за порушення ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» позивача визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого абз.6 п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в сумі 1 096 200 грн.;

- № 67/15/10126-44/0608/0212, якою за порушення п.6.1.9, п.6.2.5, п.6.2.2, п.6.2.4, п.4.30 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці та промислова безпека у будівництві. Основні положення» позивача визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого п.8 ч.3 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в сумі 54 810,00 грн.

Позивач, вважаючи протиправними дії відповідача щодо проведення перевірки та неправомірними вищезазначений припис і постанови, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ ОБҐРУНТУВАННЯ

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 р. № 3038-VI у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 3038-VI), «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 р. № 877-V (далі - Закон № 877-V), Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244 (далі - Постанова № 244), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Порядок № 553).

Так, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У ст. 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Статтею 3 Закону № 877-V регламентовано основні принципи державного нагляду (контролю), зокрема:

- гарантування прав суб'єкту господарювання;

- об'єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю),

- здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом.

Згідно зі ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Пунктами 5, 7, 11-13, 16-23 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта, або місцезнаходження суб'єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов'язану з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Посадові особи інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

У ч. 8 ст. 7 Закону № 877-V визначено, що припис - це обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушеньвимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф.

Відповідно до Порядку № 244 штрафи накладаються на суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У разі вчинення одним суб'єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності штраф накладається за кожне правопорушення окремо.

Накладення на суб'єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не звільняє від відповідальності, передбаченої Кодексом України про адміністративні правопорушення, посадових осіб такого суб'єкта, до службових обов'язків яких належить забезпечення дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Штраф за правопорушення може бути накладено на суб'єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення. Днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного суб'єкта містобудування (п.п. 4- 6 Порядку № 244).

За результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постанову про накладення штрафу та постанову про закриття справи відповідно до статті 5 Закону може бути оскаржено суб'єктом містобудування, щодо якого її винесено, до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу державного архітектурно-будівельного контролю, який виніс відповідну постанову (п.п.22, 28 Порядку № 244).

ВИСНОВКИ СУДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що законодавством регламентовано чітку та послідовну процедуру призначення і проведення позапланової перевірки суб'єктів містобудівної діяльності, неухильне виконання якої контролюючими органами є основною гарантією дотримання принципів державного архітектурно-будівельний контроль та забезпечення непорушності прав і законних інтересів підконтрольних суб'єктів.

При цьому, порушення процедури призначення та проведення перевірки призводить до відсутності її правових наслідків.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 13.03.2018 р. по справі № 826/2076/15 та, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, підлягає врахуванню судом при розгляді цієї справи.

Перевіряючи доводи апелянта, колегія суддів звертає увагу на те, що позапланова документальна перевірка ТОВ «Пателі Лізинг» була здійснена відповідачем з порушенням законодавчо встановленого строку її проведення, а саме: розпочато 14.07.2015 р., а завершено 27.07.2015 р. (іншої дати завершення перевірки в акті не вказано), тобто поза межами п'яти днів, як таке прямо передбачено Порядком № 553 (у відповідній редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) і доказів продовження даного терміну суду не надано.

При цьому, навіть, якщо б контролюючим органом й було продовжено вказаний термін, максимально визначений чинним на той час законодавством строк проведення перевірки (7 робочих днів), все одно був би порушений, оскільки фактично перевірка тривала 10 робочих днів і іншого відповідачем не доведено.

Крім того, апеляційний суд зауважує, що в акті перевірки зазначено, що її проведено у присутності директора з будівництва ТОВ «Пателі Лізинг» Шинічева І.М. та відповідального виконавця робіт Михайлова О.В., однак, в акті відсутні підписи вказаних осіб або відповідний запис про те, що вони відмовилися його підписати, як того вимагає Порядок № 553 (у відповідній редакції).

Також зазначені відомості відсутні й у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності /Т.1 а.с.15-17, 67-70/, у вступній частині якого взагалі не вказано будь-яких відомостей про уповноважених осіб з боку позивача, у присутності яких проводилася перевірка.

Судова колегія зазначає й те, що у вступній частині припису про усунення порушень вимог законодавства, який складений від цієї ж дати (27.07.2015 р.), вказано, що його видано директору ТОВ «Пателі Лізинг» Каніній С.В., а в його резолютивній частині зазначено про надіслання такого припису поштою, підпис будь-якої особи з боку позивача відсутній /Т.1 а.с.18-19, 66/.

Більш того, фактично перевірка ТОВ «Пателі Лізинг» проведена на підставі постанови слідчого, яка ще до початку виїзду посадових осіб на об'єкт будівництва вже була скасовано, про що контролюючий орган в той же день (15.07.2015 р.) було повідомлено відповідним листом слідчого органу.

Разом з тим, як було встановлено судом першої інстанції на виконання висновків ВАС України, викладених у рішенні по даній справі, та як таке вбачається з матеріалів справи, в останній день перевірки - 27.07.2015 р. при складанні за її результатами відповідного акту та прийнятті припису і, відповідно, задовго до прийняття спірних постанов (від 06.08.2015 р.) відповідачу вже було відомо про безпідставність проведення такої перевірки /Т.1 а.с.209-210/.

Проте, не зважаючи на вказані обставини, контролюючим органом все одно було складено такий акт, винесено припис, яким позивачу встановлено строк для усунення виявлених порушень до 15.09.2015 р. і, не зважаючи на незаконність самої перевірки та тривалість наданого товариству строків для усунення певних недоліків, застосовано до нього відповідні штрафні санкції шляхом прийняття спірних постанов.

З огляду на це, колегія суддів приходить до висновку, що дії контролюючого органу з проведення позапланової перевірки позивача не відповідають вимогам ст. 41 Закону № 3038-VI, принципам, регламентованим ст. 3 Закону № 877-V, Порядку № 553, вчинені за відсутності достатніх та необхідних правових підстав, без дотримання законодавчо визначеної процедури призначення позапланової перевірки та оформлення її результатів та з порушенням принципу належного урядування, а отже є протиправними.

При цьому, апеляційний суд також враховує практику Європейського Суду з прав людини, закріплену в рішенні від 20.10.2011 р. у справі «Рисовський проти України», в якому Суд зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов'язків.

Згідно зі ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У свою чергу, як було зазначено вище, порушення процедури проведення перевірки призводить до відсутності її правових наслідків.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 13.03.2018 р. по справі № 826/2076/15 та, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, підлягає врахуванню судом при розгляді цієї справи.

Отже, незаконність проведення перевірки ТОВ «Пателі Лізинг» нівелює її наслідки, тобто зумовлює протиправність оскаржуваних у цій справі постанов від 06.08.2015 р. №№ 66/15/10126-44/0608/0212, 67/15/10126-44/0608/0212 та припису від 27.07.2015 р.

При цьому, доводи апелянта про те, що судом першої інстанції при розгляді даної справи не було досліджено факту наявності порушень, за які позивача притягнуто до відповідальності, апеляційний суд вважає необґрунтованими, з огляду на вищезазначене, а саме на те, що дана перевірка не зумовлює виникнення для позивача жодних наслідків та, відповідно, не є і не може бути правовою підставою для висновку про вчинення ним будь-яких порушень у сфері містобудівної діяльності, що узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у наведеній постанові та обов'язковими для апеляційного суду.

Посилання апелянта на те, що штрафні санкції до позивача застосовано саме за виявлені правопорушення, а не за невиконання попереднього припису, апеляційний суд до уваги не приймає з підстав, вказаних вище.

Твердження апелянта про те, що перевірка позивача ним була проведена у строк, вказаний у направленні на її проведення, не спростовують факту порушення вимог Порядку № 553 у редакції, чинній станом на липень 2015 року, яким було встановлено 5-денний строк проведення перевірки (а не 10-денний) та можливість його продовження на 2 дні (як було встановлено вище, строк перевірки позивача не продовжувався).

Таким чином, проаналізувавши ці та всі інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апелянт, який є суб'єктом владних повноважень, всупереч вимогам ч. 2 ст. 77 КАС України, не довів перед судом ані правомірності проведення перевірки, ані прийняття спірних постанов та припису і не спростував правильності висновків суду першої інстанції.

Отже, судом повно і правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права, відповідно до вимог ст. 242 КАС України.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга Державної архітектурно-будівельної інспекції України підлягає залишенню без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 травня 2018 року - без змін.

Таким чином, оскільки судом апеляційної інстанції не здійснено зміни або скасування рішення суду, то відповідно до ст. 139 КАС України, понесені відповідачем та апелянтом у цій справі судові витрати перерозподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 травня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Повний текст рішення, відповідно до ч. 3 ст. 243 КАС України, виготовлено 21 грудня 2018 року.

Головуючий суддя:

Судді: