Справа № 757/76628/17-а
Суддя: Григоренко І. В.
Дата ухвалення: 2018-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відкриття провадження в адміністративній справі

10 серпня 2018 року суддя Печерського районного суду м. Києва Кирилюк І.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Вишгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області (07300, Київська обл., м. Вишгород, вул. Кургузова, 3) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

Спір виник із публічно-правових відносин, у яких відповідач є суб`єктом владних повноважень. Зазначений спір згідно з вимогами ст. 19 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), належить до компетенції адміністративних судів та має розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

При ознайомленні з позовною заявою суддею встановлено, що позивачем пред'явлено вимогу, яка, згідно ч. 6 ст. 12 КАС України, належить до категорії справ незначної складності та, у відповідності до ч. 1 ст. 257, ч. 5 ст. 262 КАС України, підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.

Відповідно до ч. 9 ст. 171 КАС України про прийняття про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій відповідно до п. 6 ч. 9 ст. 171 КАС України, зазначаються крім іншого, дата, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті, якщо справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Разом з тим, враховуючи предмет і підстави позову, а також положення ст. 262 КАС України, суд дійшов висновку про можливість розгляду даної адміністративної справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1-12, 160-161, 171, 260-262, 286, 293-295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відкрити провадження у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Вишгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області (07300, Київська обл., м. Вишгород, вул. Кургузова, 3) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Справа буде розглядатись суддею одноособово в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк, що не перевищує п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а позивач - не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву.

Запропонувати відповідачу у п'ятнадцятиденний строк з дня вручення йому даної ухвали надати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, або заяву про визнання позову.

До відзиву додаються:

1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, зокрема, але не обмежуючись у даному випадку: належним чином засвідчені копії всіх матеріалів, на підставі яких прийнято оскаржувані рішення;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Роз'яснити сторонам, що позивач має право подати до суду відповідь на відзив (ст. 163 КАС України), а відповідач - заперечення (ст. 164 КАС України) протягом п'ятиденного строку, відлік якого починається, відповідно: для позивача - з моменту отримання відзиву на позов, а для відповідача - з моменту отримання відповіді на відзив.

Відповідь на відзив та заперечення повинні відповідати вимогам ст. 162 КАС України.

У разі подання відповіді на відзив або заперечення до них необхідно додати:

1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються викладені у них заперечення, якщо такі докази не надані іншою стороною;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив або заперечення і доданих до них доказів іншим учасникам справи.

Роз'яснити сторонам, що веб-адресою сторінки в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, є http://court.gov.ua/fair/sud2606.

Копію даної ухвали направити учасникам справи. Відповідачу також направити копію позовної заяви з усіма доданими до неї документами.

Ухвала суду в частині відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративногор суду через Печерський районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст судового рішення складений та підписаний суддею 10.08.2018 року.

Суддя І.В. Кирилюк

Інформація для учасників справи:

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії (ч. 2 ст. 94 КАС України). Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (ч. 5 ст. 94 КАС України). У разі якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів (ч. 5 ст. 77 КАС України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 ст. 79 КАС України). У разі неподання суб'єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з'ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду (ч. 9 ст. 80 КАС України). У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАСУ). Неподання суб'єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову (ч. 4 ст. 159 КАСУ). Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог ч. 1 ст. 167 КАСУ і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Відповідно до ч. 1 ст. 149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов'язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб'єктом владних повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов'язків; 2) неодноразового зловживання процесуальними правами; 3) повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення.