Справа № 522/1622/18
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2018-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2018 р.м.ОдесаСправа № 522/1622/18

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Бондар В.Я.

П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Димерлій О.О.

суддів: Єщенко О.В. , Коваль М.П.

розглянувши у порядку письмового провадження за апеляційною скаргою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 15 серпня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до заступника начальника управління державного архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач в особі представника - ОСОБА_3 30 січня 2018 року звернулась до Приморського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 316/17 від 24.07.2017 року, мотивовану тим, що 24.07.2017 року заступником начальника Управління-начальником інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно ОСОБА_1 винесена постанова № 316/17, за якою її притягнуто до адміністративної відповідальності на підставі ч. 9 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200 (десять тисяч двісті) гривень.

Вимоги позовної заяви обґрунтовані тим, що в порушення чинного законодавства Управлінням державного архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради постанова від 24.07.2017 року не направлялась та не вручалась ОСОБА_1. Про існування Постанови стало відомо лише після отримання постанови старшого державного виконавця Другого Суворовського ВДВС м. Одеси ГТУЮ ОСОБА_4 про відкриття виконавчого провадження ВП № 55173273 від 16.11.2017 р. з примусового виконання вказаної Постанови. Так позивач вважає, що Постанова від 24.07.2017 року не відображає дійсних обставин справи, винесена із грубими порушенням чинного законодавства щодо її змісту та процедури складання, є незаконною, а тому підлягає скасуванню.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 15 серпня 2018 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 316/17 від 24.07.2017 року - задоволено.

Скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення від 24.07.2017 року № 316/17 заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2, якою громадянку ОСОБА_1 (м. Одеса, вул. Лізи Чайкіної , 18, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) було визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП.

Не погоджуючись з рішенням суду, Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити у справі нове судове рішення, яким відмовити у замовленні позовних вимог в повному обсязі.

Вимоги апеляційної скарги апелянт обґрунтовує тим, що позапланова перевірка проведення з дотриманням вимог, встановлених Постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року, на підставі та у межах повноважень, передбачених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Також апелянт зазначає, що результати перевірки оформлені відповідним актом, за наслідками встановлених порушень складений протокол про адміністративне правопорушення, виданий припис на усунення виявлених перевіркою порушень. Акт, протокол та припис надіслані ОСОБА_1 поштовим відправленням та отримані нею, що підтверджено відомостями «Укрпошта» за штрихкодовим ідентифікатором 711. За таких обставин апелянт вважає, що позивачка була обізнана про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до приписів ст. 311 КАС України встановлено, що суд апеляційної інстанції, може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань від усіх осіб, які беруть участь у справі, про розгляд за їх участю, а також у разі неприбуття жодної з осіб, які беруть участь у справі, у судове засідання, хоча вони належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційних скарг, колегія суддів дійшла до висновку про залишення скарги без задоволення, рішення суду без змін, з наступних підстав.

Судом встановлено, що посадовими особами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 04.07.2017 року на підставі наказу начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/251 ДАБК від 29.06.2017 року та звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства вх. № 01-6//435-пр від 23.06.2017 року було проведено позапланову перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва за адресою: м. Одеса, провулок Маячний, 1Б, за результатами якої було складено Акт 000626 про проведення перевірки.

На підставі виявлених порушень Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 10.07.2017 року складений припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил шляхом приведення об'єкту самочинного будівництва двохповерхового житлового будинку до попереднього стану, а саме: здійснити перебудову житлового будинку літери Б у відповідності до технічного паспорту до 10.09.2017 року.

10.07.2017 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління держаного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_5 складено два протоколи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за порушення передбачені ч. 9 ст. 96 КУпАП.

24.07.2017 року заступником начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2 винесено постанови № 316/17 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200 грн. відповідно.

Суд першої інстанції, задовольняючи позов, виходив з того, що апелянт порушив процедуру притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначаються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон України №3038).

Згідно з частиною першою статті 6 Закону України №3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною ОСОБА_3 України, Кабінетом Міністрів України, Верховною ОСОБА_3 Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з пунктом 1 частиною 1 статті 34 Закону України №3038-VІ замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою КМУ №533 від 23.05.2011 року, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що під час контрольного заходу апелянтом дотримана процедура проведення перевірки, оскільки під час проведення перевірки, на об'єкті будівництва був присутнім представник позивача, який наддав апелянту відповідну довіреність.

Також колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про порушення апелянтом процедури притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Відповідно до матеріалів справи протокол про адміністративне правопорушення від 10.07.2017 року складений за відсутності позивачки, а його копія, разом з копією акту позапланової перевірки та припису були направлені ОСОБА_1 поштовим рекомендованим відправленням зі штрихкодовим ідентифікатором 484. Факт відсутності ОСОБА_1 під час складення протоколу про адміністративне правопорушення підтверджений змістом самого протоколу, в якому не зазначено, що протокол складений у присутності ОСОБА_1 або у присутності її представника, внаслідок чого запис про відмову в отриманні другого примірника протоколу не відповідає фактичним обставинам справи. Протокол про адміністративне правопорушення від 10.07.2017 року був надісланий позивачу лише 20.07.2017 року, а справа про адміністративне правопорушення була назначена до розгляду на 24.07.2017 року.

Апеляційний суд зазначає, що відповідно до Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених наказом Міністерства інфраструктури України 28.11.2013 року № 958, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за № 173/24950, при пересиланні місцевої рекомендованої письмової кореспонденції (без урахування вихідних днів об'єктів поштового зв'язку) встановлений такий норматив, як день відправки плюс три дня.

За даними з офіційного сайту ДП «Укрпошта» поштове рекомендоване відправлення зі штрихкодовим ідентифікатором 484 прийнято поштовим відділення 20.07.2017 року, не вручено під час доставки «інші причини» 24.07.2017 року, не вручене адресату 28.07.2017 р. через відсутність адресата за вказаною адресою, і в подальшому повернуто за зворотною адресою - вручено відправнику 31.07.2017 року.

Таким чином, станом на 24.07.2017 року у апелянта були відсутні відомості щодо своєчасного сповіщення ОСОБА_1 про місце і час розгляду справи про притягнення її до адміністративної відповідальності, що є порушенням приписів ст. 268 КУпАП, відповідно до якої, окрім іншого, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, але під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Недотримання апелянтом під час розгляду справи про адміністративне правопорушення права бути обізнаним про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення має наслідок порушення інших прав позивача, встановлених ст. 268 КУпАП, зокрема права знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Також суд апеляційної інстанції зазначає, що в апеляційній скарзі апелянтом не було надано належної оцінки щодо направлення позивачу акту, припису, протоколів рекомендованим відправленням та доказів належного інформування позивача про розгляд 24 липня 2017 року справи про притягнення до адміністративної відповідальності.

Інші доводи апеляційної скарги є несуттєвими та не спростовують висновку суду першої інстанції.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний, зокрема, має право скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і направити справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Статтею 242 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінюючи викладене в сукупності, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно та у достатньому обсязі встановив обставини справи, і ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, що відповідно до ст.316 КАС України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови суду першої інстанції без змін.

Підстав для скасування чи зміни постанови суду першої інстанції колегія суддів не вбачає, а доводи апеляції вважає такими, що висновків суду не спростовують.

Враховуючи, що дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, що підтверджується ухвалою суду про відкриття провадження від 22 травня 2018 року, постанова суду апеляційної інстанції відповідно до ч.5 ст.328 КАС України в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321,322,325, 328 КАС України, судова колегія

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради - залишити без задоволення.

Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 15 серпня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до заступника начальника управління державного архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, за виключенням випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя ОСОБА_6
Судді ОСОБА_7 ОСОБА_8