Справа № 810/1763/18
Суддя: Ісаєнко Юлія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2018-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/1763/18 Суддя (судді) першої інстанції: Брагіна О.Є.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Ісаєнко Ю.А.,

суддів: Мельничука В.П., Земляної Г.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Маядо» на рішення Київського окружного адміністративного суду від 31.05.2018 у справі за адміністративним позовом Головного управління ДСНС України у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Маядо» про зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДСНС України у Київській області звернулось до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Маядо» про зобов'язання ТОВ «Маядо» допустити посадових осіб позивача до здійснення позапланової перевірки об'єктів за адресою: 07442, Київська обл., Броварський район, смт. Велика Димерка, вул. Промислова, 38, на предмет дотримання (виконання) вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 31.05.2018 позов задоволено.

Зобов'язано Товариство з обмеженою відповідальністю «Маядо» забезпечити допуск до об'єктів, розташованих за адресою: 07442, Київська обл., Броварський район, смт. Велика Димерка, вул. Промислова, буд. 38, працівників Головного управління ДСНС у Київській області до здійснення позапланової перевірки щодо додержання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, Товариством з обмеженою відповідальністю «Маядо» подано апеляційну скаргу з підстав неповного з'ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, та порушення норм матеріального та процесуального права, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

Доводи апелянта обґрунтовані тим, що з метою реалізації своїх функцій орган державної влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, має право лише у передбачених законом випадках звертатись з позовом до суду, в той же час, за даних обставин, орган ДСНС не наділений повноваженнями на звернення до суду з вказаним позовом, що не враховано судом першої інстанції.

Справа розглянута у порядку письмового провадження відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, сторони, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, 06.03.2018 ГУ ДСНС України у Київській області на підставі ст.ст. 64, 65, 66 та 67 Кодексу цивільного захисту України, ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», п. 6 ст. 3 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», видало наказ № 176 «Про проведення перевірок», згідно з яким, визначено проведення позапланової перевірки виконання ТОВ «Маядо» припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки за адресою: Київська обл., Броварський район, смт. Велика Димерка, вул. Промислова, буд. 38, починаючи з 19.03.2018 по 20.03.2018.

06.03.2018 видано посвідчення від 06.03.2018 № 956 на проведення перевірки відповідача щодо виконання припису від 01.10.2015 № 278.

Копію зазначеного посвідчення вручено директору юридичного департаменту товариства відповідача ОСОБА_2 19.03.2018, про що свідчить проставлений підпис.

19.03.2018 уповноважені особи позивача прибули на підприємство для виконання покладених на них обов'язків, проте, до перевірки їх не допустив директор юридичного департаменту ТОВ «Маядо» ОСОБА_2, пославшись на відсутність законних підстав для проведення позапланової перевірки. Про факт недопуску до перевірки складено акт від 19.03.2018.

19.03.2018 було складено протокол серії КХ № 006319 про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 188-8 КУпАП відносно директора юридичного департаменту ТОВ «Маядо» ОСОБА_2 Остання відмовилася від надання будь-яких пояснень та підписання протоколу, у зв'язку з чим його було направлено засобами поштового зв'язку 19.03.2018 за вихідним № 16/132.

02.04.2018 винесено постанову серії КХ № 006271 про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в сумі 102, 00 грн.

ГУ ДСНС України у Київській області, не погоджуючись з діями відповідача, звернулось до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що позивачем було вжито усіх заходів щодо дотримання вимог Закону № 877-V та Методичних рекомендацій з ведення службової документації щодо планових (позапланових) перевірок, затверджених наказом ДСНС від 11.01.2018 р. № 13, тому дії відповідача у даному випадку є неправомірними, що свідчить про обгрунтованість позовних вимог.

Колегія суддів погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Приписами ст.ст. 66, 67 Кодексу цивільного захисту України, державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснюється шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

До повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у ст. 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень.

Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 р. № 1052 (далі - Положення № 1052), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра Внутрішніх Справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Відповідно до п.п. 2 п. 3 Положення № 1052, основними завданнями ДСНС є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Згідно з п.п. 39 п. 4 Положення № 1052, ДСНС відповідно до покладених на неї завдань організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб'єктами господарювання.

Згідно з Положенням № 1052, ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05.04.2007 р. № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V).

Відповідно до ст. 6 Закону № 877-V, підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Статтею 7 Закону № 877-V передбачено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові) і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу, на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

Аналогічні норми закріплені також у Методичних рекомендацій з ведення службової документації щодо планових (позапланових) перевірок, затверджених наказом ДСНС від 11.01.2018 р. № 13.

Пунктом 5 Розділу ІІІ Методичних рекомендацій з ведення службової документації щодо планових (позапланових) перевірок, затверджених наказом ДСНС від 11.01.2018 р. № 13 визначено, що у разі якщо суб'єкт господарювання не допускає посадових осіб ДСНС до проведення перевірки в цілому чи до окремих приміщень об'єкта перевірки, що здійснюється в установленому законодавством порядку, посадовою особою, яка здійснює перевірку, складається Акт про недопущення до проведення планової (позапланової) перевірки (примірну форму наведено у додатку 4 до Методичних рекомендацій).

Акт про недопущення до проведення планової (позапланової) перевірки рекомендується складати у двох примірниках, один з яких надається керівнику або уповноваженій особі суб'єкта господарювання, а другий з відміткою про ознайомлення зберігається у наглядовій справі.

У разі відмови керівника або уповноваженої особи суб'єкта господарювання в отриманні акта про недопущення до проведення планової (позапланової) перевірки, рекомендується викликати органи Національної поліції для фіксації порушень суб'єктом господарювання вимог ст. 11 Закону, після чого він надсилається суб'єкту господарювання рекомендованим листом з повідомленням про відправлення.

Суб'єкт господарювання має право відмовити у допуску посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до проведення перевірки у разі непред'явлення документів, передбачених ст. 7 Закону № 877-V, а саме: державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; суб'єкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку, передбаченому цим Законом; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не внесла запис про здійснення заходу державного нагляду (контролю) до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу в суб'єкта господарювання); тривалість планового заходу державного нагляду (контролю) або сумарна тривалість таких заходів протягом року перевищує граничну тривалість, встановлену ч. 5 ст. 5 цього Закону, або тривалість позапланового заходу державного нагляду (контролю) перевищує граничну тривалість, встановлену ч. 4 ст. 6 цього Закону; орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю); органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику; у передбачених законом випадках посадові особи не надали копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики з питань державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, або відповідного державного колегіального органу на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Колегія суддів звертає увагу на те, що позивачем на виконання вищевказаних положень дотримано встановлений Законом № 877-V та Методичними рекомендаціями з ведення службової документації щодо планових (позапланових) перевірок, затвердженими наказом ДСНС від 11.01.2018 р. № 13, порядок проведення перевірки та надано відповідачу відповідні документи для проведення перевірки.

В свою чергу, апелянтом в апеляційній скарзі не зазначено жодних підстав, які б свідчили про обгрунтованість не допуску посадових осіб ДСНС до проведення перевірки, як і не вказано про відсутність підстав для її проведення.

В той же час, доводи апелянта зводяться до того, що позивач не наділений правом звернення до адміністративного суду з вказаним позовом.

Оцінюючи зазначені аргументи апелянта, колегія суддів виходить з наступного.

Імперативними приписами ст. 11 Закону № 877-V встановлено, що суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання порядку здійснення державного нагляду (контролю). Інші підстави для недопуску законом не передбачені.

Пунктом 5 Розділу ІІІ Методичних рекомендацій з ведення службової документації щодо планових (позапланових) перевірок, затверджених наказом ДСНС від 11.01.2018 № 13 визначено, що після поштового відправлення або вручення Акта про недопущення посадових осіб ДСНС до проведення планової (позапланової) перевірки ДСНС або її територіальні органи звертаються до адміністративного суду з відповідним позовом стосовно надання дозволу на здійснення перевірки та зобов'язання суб'єкта господарювання забезпечити допуск до її здійснення.

Відтак, на переконання суду апеляційної інстанції, звернення позивача до суду з даним позовом не суперечить жодним нормативно-правовим актам, а таке право передбачено п. 5 Розділу ІІІ Методичних рекомендацій, що свідчить про обгрунтованість позовних вимог та їх правомірне задоволення судом першої інстанції, що не спростовано апелянтом у встановленому порядку.

Крім того, як вказано вище, Товариством з обмеженою відповідальністю «Маядо» у передбаченому порядку не обґрунтовано правомірність відмови у допуску посадових осіб позивача до здійснення перевірки, або відсутності підстав для її проведення.

Стосовно інших посилань апеляційної скарги, то колегія суддів критично оцінює такі з огляду на їх необґрунтованість, та зазначає, що згідно п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 242, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Маядо» залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 31.05.2018 - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

(Постанову у повному обсязі складено 26.12.2018)

Головуючий суддя Ю.А. Ісаєнко

Суддя Г.В. Земляна

Суддя В.П. Мельничук