Справа № 807/589/18
Суддя: Калинич Я. М.
Дата ухвалення: 2018-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання

21 грудня 2018 рокум. Ужгород№ 807/589/18

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Калинич Я. М.

при секретарі судового засідання - Попович М.М.

за участю:

представник позивача: Рябінічева А.С., Калинюк Ю.Ю. ,

представник відповідача 1: Костан О.В., ,

представник відповідача 2: Товарницька М.Я.,

представник третьої особи: Рошко Л.М.,

розглянувши у підготовчому засіданні клопотання відповідачів про закриття провадження у справі, поданих в адміністративній справі за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю "Сезпарксервіс" до Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області, державного кадастрового реєстратора відділу в Ужгородському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області Товарницької Мар'яни Ярославівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на боці відповідача - Соломонівська сільська рада Ужгородського району про скасування витягу та зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Сезпарксервіс» до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, державного кадастрового реєстратора Відділу в Ужгородському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області Товарницької Мар'яни Ярославівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на боці відповідача - Соломонівська сільська рада Ужгородського району, про скасування витягу та зобов'язання вчинити певні дії.

На адресу суду від відповідачів надійшли клопотання про закриття провадження у справі (вх.№11908, 28.11.2018р., вх.№12309, 07.12.2018р.). В обгрунтування клопотання зазначають, що оскаржуваний витяг з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки не є рішенням суб'єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав для осіб, а лише носить інформаційний характер, посилаючись на аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 12.11.2018 року по адміністративній справі №814/789/17. У зв'язку з цим, просить закрити провадження у справі на підставі ст.238 Кодексу адміністративного судочинства України.

В підготовчому засіданні представники відповідачів клопотання підтримали та просили суд закрити провадження у справі.

Представники позивачів проти клопотання заперечили з підстав, викладених у поданому запереченні проти такого (вх.№12313, 07.12.2018р.).

Представник третьої особи в підготовчому засіданні підтримав клопотання відповідачів та просив суд таке задовольнити.

Оцінивши доводи заявленого клопотання, заслухавши пояснення сторін, суд дійшов висновку, що таке не належить задоволенню з огляду на таке.

Як гарантовано ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України).

Під адміністративною справою розуміється, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 КАС України, переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому, зокрема, хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Положення н. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України дають визначення індивідуального акту як акту (рішення) суб'єкта владних повноважень, виданого (прийнятого) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Таким чином, визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є наявність публічно-правового спору, тобто спору, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції і який виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Відповідно до ч. 5 ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельною податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Згідно із ч. 2 ст. 20 вказаного Закону дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Як передбачено ст. 23 Закону, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою, а земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів, - районними радами. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної та картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного паї ляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів, є Держгеокадастр (Постанова Кабінету міністрів України від 14.01.2015 року № 15 «Про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру»).

Згідно з пп. 27 та 36 п. 4 зазначеної постанови Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує виконання на відповідній території робіт із землеустрою та оцінки земель, що проводяться з метою внесення відомостей до Державного земельного кадастру, і видає, зокрема, витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки.

Також, за змістом ст. 271, п. 286.2 ст. 286, ст.ст. 288, 289 ПК України на платника плати за землю покладено обов'язок подання податковому органу витягу про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки та обчислення суми згаданої плати саме з визначеного у витязі розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Наведеними нормами у залежність від розміру цієї оцінки поставлено й мінімальний та максимальний розмір орендної плати. Отже, оформлюваний органом Держгеокадастру витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, у якому визначено конкретний розмір такої оцінки, безпосередньо пов'язаний з колом прав та обов'язків користувача відповідної земельної ділянки.

Таким чином, у правовідносинах, пов'язаних з оцінкою земель та земельних ділянок, Держгеокадастр і його територіальні органи здійснюють публічно-владні управлінські функції. Тому перевірка законності їх дій (бездіяльності), рішень, зокрема під час формування даних про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки, оформлення таких даних у вигляді витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, має здійснюватися адміністративним судом.

Вищенаведене повністю узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, яка 20.06.2018 року, розглядаючи справу №823/902/17, дійшла до висновку про безпідставність закриття провадження в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування витягу Держгеокадастру, скасувала ухвалу суду І інстанції та постанову апеляційного суду, а справу направила до Черкаського окружного адміністративного суду для продовження її розгляду.

Таким чином, суд дійшов висновку, що клопотання відповідачів про закриття провадження у справі задоволенню не підлягають з огляду на необгрунтованість.

Керуючись ст.ст. 238, 239, 248, 256, 293-295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання відповідачів про закриття провадження у справі, поданих в адміністративній справі за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю "Сезпарксервіс" до Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області, державного кадастрового реєстратора відділу в Ужгородському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області Товарницької Мар'яни Ярославівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на боці відповідача - Соломонівська сільська рада Ужгородського району, про скасування витягу та зобов'язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 26.12.2018 року.

СуддяЯ.М. Калинич