Справа № 826/6219/18
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2018-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/6219/18 СГоловуючий у 1-й інстанції: Скочок Т.О.
Суддя-доповідач: Василенко Я.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Василенка Я.М.,

суддів Кузьменка В.В., Шурка О.І.,

при секретарі Баглай О.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 25.09.2018 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання незаконним та скасування наказів, зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив:

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області № 493 від 16.03.2018 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора архівного відділу управління режиму та технічного захисту інформації Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_4.»;

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області № 161 о/с від 22.03.2018 про звільнення капітана поліції ОСОБА_4 зі служби в поліції відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв'язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту), поновивши ОСОБА_4 на посаді;

- зобов'язати керівництво Головного управління Національної поліції в Київській області звільнити капітана поліції ОСОБА_4 з служби в поліції відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» за п. 2 ч. 1 ст. 77 (через хворобу - за рішенням медичної комісії про непридатність до служби в поліції).

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 25.09.2018 позов задоволено частково: визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 22.03.2018 № 161 о/с «По особовому складу»; поновлено капітана поліції ОСОБА_4 на посаді старшого інспектора архівного відділу управління режиму та технічного захисту інформації Головного управління Національної поліції в Київській області з 23.03.2018; в решті позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням Головне управління Національної поліції в Київській області звернулося із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення в частині задоволення позовних вимог, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що капітан поліції ОСОБА_4 проходив службу в Національній поліції України на посаді старшого інспектора архівного відділу управління режиму та технічного захисту інформації Головного управління Національної поліції в Київській області.

Наказом начальника ГУ Національної поліції в Київській області від 02.03.2018 № 394 «Про призначення службового розслідування», на підставі отриманої 16.02.2018 з Деснянського УП ГУ НП в м. Києві інформації про затримання старшого інспектора архівного відділу УРТЗІ ГУ НП в Київській області, капітана поліції ОСОБА_4 було призначене службове розслідування за фактом такого затримання позивача. Проведення цього службового розслідування доручено інспектору ВІОС УКЗ ГУНП в Київській області Бойку С.М.

За результатами проведеного службового розслідування 13.03.2018 складено висновок службового розслідування, в якому зазначено, що 16.02.2018 до Головного управління з ГУ НП в м. Києві надійшла інформація про затримання старшого інспектора архівного відділу управління режиму та технічного захисту інформації ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 Вказана подія була зареєстрована до ЖЄО Деснянського УП ГУ НП в м. Києві №10794 від 16.02.2018. У ході проведення службового розслідування встановлено, що 16.02.2018 працівниками Деснянського УП, під час відпрацювання території обслуговування по вул. Закревського в м. Києві, затримано ОСОБА_4 Під час огляду речей ОСОБА_4 було виявлено чотири предмети ззовні схожих на ручні гранати «РГД-5» та предмет схожий на ручну гранату «Ф-1». Вказані предмети виявлено без запалів. 17.02.2018 працівниками СВ Деснянського УГІ ГУ НП в м. Києві вказану подію внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000153, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України («Незаконне поводження зі зброєю, бойовими припасами або вибуховими речовинами»). Того ж дня ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 Кримінального процесуального кодексу України. В момент затримання ОСОБА_4 перебував поза службою, у цивільному одязі та без вогнепальної зброї. Крім того, 19.02.2018 до Головного управління з ГУ НП в м. Києві надійшла інформація про те, що у ході проведеного за місцем проживання ОСОБА_4 (АДРЕСА_1) працівниками Деснянського УП ГУ НП в м. Києві обшуку були виявлені та вилучені: 2 предмети схожі на ножі, предмет схожий на пістолет «Шмайсер» № АЕ 790GІPA та 1 набій з маркуванням «Терен-3» калібру 9 мм, 1 предмет схожий на магазин до «АК- 74», 30 набоїв з маркуванням « 17 67» калібру 7,62 мм та 16 набоїв з маркуванням « 27 94» калібру 9 мм. Від надання будь-яких письмових пояснень ОСОБА_4 відповідно до ст. 63 Конституції України відмовився, однак у ході усної розмови в присутності заступника начальника ВІОС УКЗ ГУ НП в Київській області майора поліції Яковенка Д.М., старшого інспектора ВІОС УКЗ ГУ НП в Київській області капітана поліції Кальченка О.В. ОСОБА_4 повідомив, що боєприпаси (предмети схожі на ручні гранати «РГД-5» у кількості 4 шт. та ручну гранату «Ф-1» у кількості 1шт.) він знайшов на вулиці та ніс здавати до відділу поліції. Вказане підтверджується актом про відмову від надання письмового пояснення від 12.03.2018. Також, у ході службового розслідування, встановлено, що зазначене кримінальне провадження № 000153 працівниками СВ Деснянського УП ГУ НП відповідно до вимог кримінально-процесуального законодавства України за підслідністю передано до Прокуратури м. Києва. Досудове розслідування триває.

В тексті висновку службового розслідування від 13.03.2018 інспектор ВІОС УКЗ ГУ НП в Київській області, капітан поліції Бойко С.М. дійшов висновку про підтвердження інформації щодо затримання ОСОБА_4 та рекомендував за порушення службової дисципліни (ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України), а саме: пп. 1 п. 1, п. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 4 розд. 2 Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377, що виразилось у неповідомленні найближчий орган поліції про виявлені вибухонебезпечні предмети, невжитті заходів щодо охорони місця події та нехтуванні особистою та публічною безпекою під час носіння вибухових предметів і зберіганні предметів, схожих на боєприпаси, за місцем свого проживання, - старшого інспектора архівного відділу УРТЗІ ГУ НП в Київській області, капітана поліції ОСОБА_4 звільнити зі служби в поліції.

Наказом начальника ГУ НП в Київській області від 16.03.2018 № 493 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора архівного відділу УРТЗІ ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_4.» вирішено позивача звільнити зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, а саме: пп. 1 п. 1, п. 2 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 4 розд. 2 Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 №1377, що виразилось у неповідомленні найближчий орган поліції про виявлені вибухонебезпечні предмети, невжитті заходів щодо охорони місця події та нехтуванні особистою та публічною безпекою під час носіння вибухових предметів і зберіганні предметів, схожих на боєприпаси, за місцем свого проживання.

Наказом начальника ГУНП в Київській області від 22.03.2018 № 161 о/с «По особовому складу» відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв'язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту) капітана поліції ОСОБА_4 (0054909), старшого інспектора архівного відділу управління режиму та технічного захисту інформації Головного управління Національної поліції в Київській області, з 22.03.2018.

В текстах своїх позовної заяви та відповіді на відзив позивач заперечував факт вчинення ним порушення службової дисципліни та зауважив, що на періоди накладення на нього дисциплінарного стягнення, звільнення зі служби та відповідно прийняття оскаржуваних наказів ГУ НП в Київській області він перебував на лікарняному, що підтверджується відповідною довідкою про тимчасову непрацездатність і листком непрацездатності.

Разом з цим, позивач вказує на наявність у відповідача підстав для звільнення його зі служби в поліції відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» за п. 2 ч. 1 ст. 77 (через хворобу - за рішенням медичної комісії про непридатність до служби в поліції), що ним зроблено не було.

Вважаючи оскаржувані накази протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду першої інстанції з даним позовом.

Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що оскільки звільнення позивача відбулося в період його непрацездатності, що є грубим порушенням законодавства, то позов в частині визнання протиправним та скасування наказу № 161 о/с від 22.03.2018 «По особовому складу» та поновлення капітана поліції ОСОБА_4 на посаді підлягають задоволенню. При цьому, суд першої інстанції зазначив, що позивача правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності, оскільки наявний факт вчинення ним порушення службової дисципліни, а тому відсутні підстави для скасування оскаржуваного наказу від 16.03.2018 № 493 та задоволення позову в цій частині. Також, не підлягають задоволенню позовні вимоги в частині зобов'язання відповідача здійснити звільнення ОСОБА_4 зі служби в поліції на іншій підставі (а саме: за п. 2 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» - через хворобу - за рішенням медичної комісії про непридатність до служби в поліції;), оскільки вирішення питання про розірвання трудового договору у разі виявленої невідповідності працівника займаній посаді або виконуваній роботі внаслідок стану здоров'я відносяться до компетенції роботодавця.

Апелянт у своїй скарзі зазначає, що наказ Головного управління Національної поліції в Київській області № 161 о/с від 22.03.2018 про звільнення капітана поліції ОСОБА_4 зі служби в поліції відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» за п. 6 ч. 1 ст. 77 є правомірними та не підлягає скасуванню, оскільки ним було реалізовано наказ Головного управління Національної поліції в Київській області № 493 від 16.03.2018 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_4.».

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Зазначене узгоджується з позицією, викладеною в п.13.1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20.05.2013 № 7, відповідно до якого у разі часткового оскарження судового рішення суд апеляційної інстанції в описовій частині свого рішення повинен зазначити, в якій частині рішення суду першої інстанції не оскаржується, і при цьому не має права робити правові висновки щодо неоскарженої частини судового рішення.

Отже, оскільки Головне управління Національної поліції в Київській області у своїй апеляційній скарзі оскаржує судове рішення в частині задоволення позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 22.03.2018 № 161 о/с «По особовому складу» та поновлення капітана поліції ОСОБА_4 на посаді старшого інспектора архівного відділу управління режиму та технічного захисту інформації Головного управління Національної поліції в Київській області з 23.03.2018, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що саме в цій частині перевіряється законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції.

Згідно з ч.1 ст. 59 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (ч. 1 ст. 17 цього Закону).

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов'язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров'я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв'язку з виконанням службових обов'язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Аналогічно п. 1 розд. ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179 (що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за № 1576/29706), визначено, що поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Так, згідно з ч.ч. 2 - 4 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов'язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції. Звертаючись до особи, або у разі звернення особи до поліцейського, поліцейський зобов'язаний назвати своє прізвище, посаду, спеціальне звання та пред'явити на її вимогу службове посвідчення, надавши можливість ознайомитися з викладеною в ньому інформацією, не випускаючи його з рук. Додаткові обов'язки, пов'язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.

Аналогічні положення закріплені у п. 4 розд. ІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 №1377 (що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.12.2015 за № 1498/27943). Також п. 5, 6 розд. ІІ, п. 1, 8 розд. ІІІ цієї Інструкції передбачено, що посадова особа органу поліції при виявленні чи отриманні інформації про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію негайно повідомляє про це чергову частину органу поліції. Заяви або повідомлення фізичних або юридичних осіб про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію можуть бути усними або письмовими. Заяви і повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення та інші події реєструються цілодобово в чергових частинах органів поліції уповноваженими працівниками відразу після їх надходження, вносяться до журналу ЄО та інтегрованої інформаційно-пошукової системи з усіма відомостями з журналу ЄО. Датою подання заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події до органів поліції вважається дата реєстрації такої заяви чи повідомлення в журналі ЄО органу поліції.

Відповідно до ч.ч. 1 - 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до п. 9 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію» до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» встановлено поширити на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України».

Підстави для звільнення поліцейського зі служби в поліції визначені ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію». Зокрема, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 цього Закону, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з ч.ч. 2 - 3 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби.

Сутність службової дисципліни, обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень визначено Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України, що затверджений Законом України від 22.02.2006 №3460-IV.

За змістом норм ст. 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України. Службова дисципліна в органах внутрішніх справ досягається: створенням належних умов проходження служби особами рядового і начальницького складу; набуттям високого рівня професіоналізму; забезпеченням гласності та об'єктивності під час проведення оцінки результатів службової діяльності; дотриманням законності і статутного порядку; повсякденною вимогливістю начальників до підлеглих, постійною турботою про них, виявленням поваги до їх особистої гідності; вихованням в осіб рядового і начальницького складу високих моральних і ділових якостей; забезпеченням соціальної справедливості та високого рівня соціально-правового захисту; умілим поєднанням і правильним застосуванням заходів переконання, примусу, дисциплінарного та громадського впливу; належним виконанням умов контракту про проходження служби.

Відповідно до ст. 2 Дисциплінарного статуту дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 7 Дисциплінарного статуту службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку. У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.

З контексту наведених правових норм можна дійти висновку, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, передбаченими такими нормативними актами.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися дисциплінарні стягнення, крім інших, звільнення з органів внутрішніх справ.

Такий вид дисциплінарного стягнення, як звільнення з органів внутрішніх справ, накладається начальниками, яким надано право прийняття на службу до органів внутрішніх справ (ч. 7 ст. 13 Дисциплінарного статуту).

Колегія суддів звертає увагу, що суд першої інстанції прийшов до висновку, що наказ Головного управління Національної поліції в Київській області № 493 від 16.03.2018 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора архівного відділу УРТЗІ ГУПН в Київській області капітана поліції ОСОБА_4.» є обґрунтованим та законним, тобто прийнятий відповідачем у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Також, колегія суддів звертає увагу на положення ст. 18 Дисциплінарного статуту, за змістом яких дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його накладення, не враховуючи періоду перебування особи рядового або начальницького складу у відпустці, відрядженні або її тимчасової непрацездатності. Після закінчення цього строку дисциплінарне стягнення не виконується. Такі дисциплінарні стягнення, як звільнення з посади та звільнення з органів внутрішніх справ, накладені на осіб рядового і начальницького складу, які тимчасово непрацездатні або перебувають у відпустці, відрядженні, виконуються після їх прибуття до місця проходження служби. Такі дисциплінарні стягнення, як звільнення з посади, пониження в спеціальному званні та звільнення з органів внутрішніх справ, вважаються виконаними після видання наказу по особовому складу.

Отже, виходячи з положень ч. 5 ст. 18 Дисциплінарного статуту, колегія суддів зазначає, що наказом від 22.03.2018 № 161 о/с Головне управління Національної поліції в Київській області реалізувало дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення позивача, накладеного на нього згідно наказу від 16.03.2018 № 493.

Однак, колегія суддів вважає, що приймаючи оскаржений наказ від 22.03.2018 № 161 о/с про звільнення позивача Головним управлінням Національної поліції в Київській області не було дотримано положень ч. 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту, із правового змісту якого вбачається, що вчинити правову реалізацію звільнення позивача шляхом видачі відповідного наказу, можливо було лише після його прибуття до місця проходження служби.

Відповідно до Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров'я України від 13.11.2001 № 455, тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, листка непрацездатності серії АДІ № 290464 (копія якого додана до матеріалів позову), позивач з 20.03.2018 по 29.03.2018 перебував на лікарняному та стати до роботи повинен був з 31.03.2018.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що звільнення ОСОБА_4, шляхом прийняття наказу № 161 о/с від 22.03.2018 «По особовому складу», відбулося в період непрацездатності такого працівника поліції, що є грубим порушенням вимог ч. 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що наказ Головного управління Національної поліції в Київській області № 161 о/с від 22.03.2018 «По особовому складу», яким позивача було звільнено з посади старшого інспектора архівного відділу управління режиму та технічного захисту інформації Головного управління Національної поліції в Київській області в період непрацездатності останнього підлягає скасуванню, як протиправний, що вірно встановлено судом першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв'язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

При цьому, у випадку незаконного звільнення працівника з роботи, його порушене право повинно бути відновлене шляхом поновлення його на посаді, з якої його було незаконно звільнено.

Нормами Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов'язати суб'єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду (ч. 3 ст. 245 зазначеного Кодексу).

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про необхідність поновлення капітана поліції ОСОБА_4 на посаді старшого інспектора архівного відділу управління режиму та технічного захисту інформації Головного управління Національної поліції в Київській області з 23.03.2018.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 244, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києві від 25.09.2018 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий: Василенко Я.М.

Судді: Кузьменко В.В.,

Шурко О.І.

Повний текст постанови виготовлений 26.12.2018.