Справа № 826/3947/18
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2018-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий суддя у першій інстанції: Вєкуа Н.Г.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2018 року Справа № 826/3947/18

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Епель О.В.,

суддів: Кузьменка В.В., Степанюка А.Г.,

за участю секретаря Лісник Т.В.,

позивача ОСОБА_2,

представника позивача ОСОБА_3,

представника відповідача Коваля О.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 червня 2018 року у справі

за позовом ОСОБА_2

до Кваліфіційно-дисциплінарної комісії адвокатури

Київської області

про визнання дій протиправними,

скасування рішення та зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_5 (далі - позивачі) звернувся до суду з адміністративним позовом до Кваліфіційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (далі - відповідач) про:

- визнання протиправними дій членів кваліфікаційної палати КДКА Київської області та Голови КДКА Київської області ОСОБА_6 про відмову в допуску до складання усного іспиту та про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_2, що оформлені рішенням від 25.01.2018 р.;

- скасування рішення кваліфікаційної палати КДКА Київської області від 25.01.2018 р. про відмову в допуску до складання усного іспиту та про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_2;

- зобов'язання кваліфікаційної палати КДКА Київської області провести повторний кваліфікаційний іспит щодо ОСОБА_2 у найближчий час проведення таких іспитів.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 червня 2018 року в задоволенні адміністративного позову було відмовлено.

Ухвалюючи зазначене рішення, суд першої інстанції виходив з того, що при складанні письмового іспиту позивачем було порушено порядок його складання та не набрано необхідної кількості балів для допуску до усної частини іспиту, а також з того, що позивач мав можливість реалізувати своє право на відвід членам комісії, але свідомо ним не скористався.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити постанову про задоволення адміністративного позову в повному обсязі, зазначаючи, що фабули та комплекти матеріалів для завдань мають бути затверджені рішенням КДКА, що члени комісії мали заявити собі самовідвід та роз'яснити позивачу право заявляти відвід, чого ними зроблено не було, а також, що відповідачем було порушено строк допуску позивача до складання іспиту та строк розгляду його скарги, занижено бали, набрані позивачем.

Також апелянт наголошує на тому, що у відомості про оцінювання відсутні підписи та оцінки і що інші особи незрозуміло яким чином склали іспит.

З цих та інших підстав апелянт вважає, що оскаржуване ним рішення суду прийнято за неповно встановлених обставин справи та з порушенням норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити її без задоволення, а рішення суду - без змін та наполягає на безпідставності доводів апелянта, правомірності рішення суду першої інстанції та зазначає, що судом було повно встановлено та перевірено всі обставини справи.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду - скасуванню з наступних підстав.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНВОЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 05.07.2016 р. позивач звернувся до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (далі - КДКА Київської області) із заявою про допуск до складання кваліфікаційних іспитів з метою отримання свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту та свідоцтва на право зайняття адвокатською діяльністю.

16.05.2017 р. за результатами складання письмової частини кваліфікаційного іспиту позивача було допущено до складання усної частини кваліфікаційного іспиту 18.05.2017 р., за результатами якого, кваліфікаційною палатою КДКА Київської області прийнято рішення від 18.05.2017 р. про затвердження результатів іспиту та про відмову у видачі ОСОБА_7 свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

Позивач, не погоджуючись з діями членів кваліфікаційної палати КДКА Київської області під час складання ним усного іспиту, звернувся зі скаргою до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - ВКДКА).

Рішенням ВКДКА від 30.11.2017 р. № ХІ-002/2017 скаргу позивача на рішення кваліфікаційної палати КДКА Київської області від 18.05.2017 р. про відмову у видачі ОСОБА_7 свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту було задоволено.

08.12.2017 р за вх. № 1174 до КДКА Київської області позивачем була подана заява про призначення повторного кваліфікаційного іспиту у найближчий час проведення таких іспитів.

25.01.2018 р. за результатами перевірки письмової частини кваліфікаційного іспиту позивача, кваліфікаційна палата КДКА Київської області прийняла рішення про відмову в допуску ОСОБА_2 до складання усного іспиту та про відмову у видачі йому свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

25.01.2018 р. позивач звернувся з письмовою заявою за вх. № 129 до голови КДКА Київської області з метою ознайомлення з результатами письмового іспиту та відомістю з оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту, його письмової роботи, а також особовою справою, однак в ознайомленні з результатами письмового іспиту та відомістю з оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту позивачу було відмовлено.

Рішення про відмову в допуску про складання усного іспиту та про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту від 25.01.2018 р. надіслано позивачу із супровідним листом від 26.01.2018 р. за вих. № 70 та отримано позивачем 07.02.2018 р.

Позивач, вважаючи протиправними дії членів кваліфікаційної палати КДКА Київської області та Голови КДКА Київської області щодо відмови в допуску його до складання усного іспиту та про відмову у видачі йому свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту, що оформлені рішенням від 25.01.2018 р., звернувся до суду з адміністративним позовом у цій справі.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, судова колегія не погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відмови в задоволенні позовних вимог, з огляду на наступне.

НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ ОБҐРУНТУВАННЯ.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 р. № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI), Порядком допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядком складення кваліфікаційного іспиту та методикою оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю, затвердженими рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 р. № 270 (далі - Порядок № 270), Програмою складання кваліфікаційного іспиту, затвердженою рішенням Ради адвокатів України від 26.02.2016 р. № 68 (далі - Програма № 68).

Так, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У ч. 1, 2 ст. 8 та в ч. 1, 2 ст. 9 Закону № 5076-VI передбачено, що особа, яка виявила бажання стати адвокатом та відповідає вимогам частин першої та другої статті 6 цього Закону, має право звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцем проживання із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту. Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту та перелік документів, що додаються до заяви, затверджуються Радою адвокатів України.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури перевіряє відповідність особи вимогам, установленим частинами першою та другою статті 6 цього Закону.

Кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом.

Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону.

Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України. Рада адвокатів України може встановити плату за складення кваліфікаційного іспиту та порядок її внесення.

Кваліфікаційні іспити проводяться не рідше одного разу на три місяці.

На підставі та на виконання ст.ст. 8, 9 Закону № 5076-VI рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 р. № 270 затверджено Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю.

У п.п. 13.5, 13.7, 13.9, 13.12 Порядку № 270 визначено, що для виконання трьох завдань із різних галузей права особі, яка складає письмовий іспит, надаються підготовлені кваліфікаційною палатою КДКА фабули справ з зазначенням видів процесуальних документів, які мають бути складені цією особою, або матеріали (судові рішення, інші документи), необхідні для виконання завдань. Фабули і комплекти матеріалів затверджуються рішенням КДКА. Процесуальні документи, складені особою, мають відповідати вимогам процесуального права та містити правове обґрунтування.

Оцінка кожного із чотирьох письмових завдань здійснюється двома членами кваліфікаційної палати, і головою КДКА, якщо останній бере участь у її засіданні, за шкалою від 0 до 30 балів. Середній бал за результатами складення письмового іспиту, вирахуваний як середньоарифметичне число від сумарної кількості виставлених балів, та не може перевищувати 120 і бути меншим за 80 балів.

Особа, яка за результатами складення кваліфікаційного іспиту отримала 80 балів і більше, вважається такою, що успішно склала письмовий іспит.

При складенні письмового іспиту особа, яка складає іспит, має право користуватися офіційними текстами нормативно-правових актів на друкованих носіях. Використання інших джерел інформації не дозволяється.

Програмою № 68 передбачено, що письмовий іспит складається зі: 1) складання цивільних процесуальних документів: 2) складання господарських процесуальних та адміністративних процесуальних документів; 3) складання кримінальних процесуальних документів та процесуальних документів адміністративних правопорушень; 4) складання висновку щодо правової позиції та тактик захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі наданої справи.

Згідно з пунктом 4 розділу 4 Порядку № 270 член кваліфікаційної палати або голова КДКА, якщо він приймає участь у засіданні палати, зобов'язаний заявити самовідвід з підстав, зазначених в абзаці 1 пункту 3 цього розділу, а також у випадку складення іспиту його близьким родичем або членом сім'ї.

Відповідно до абзацу 1 пункту 3 розділу 4 Порядку № 270 особа, яка допущена до складення кваліфікаційного іспиту, до початку проведення кваліфікаційного іспиту має право заявити відвід члену палати або голові КДКА, у випадку якщо останній приймає участь у засіданні палати, якщо вважає, що член палати або голова КДКА зацікавлений в результатах іспиту, чи має сумнів у його об'єктивності з інших причин.

Отже, законодавством регламентовано чітку процедуру проведення письмового кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ

СУДОМ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги та усуваючи неповноту з'ясування обставин справи судом першої інстанції, колегія суддів встановила, що КДКА Київської області було розроблено екзаменаційні білети для складання письмового та усного іспиту, у тому числі фабули до білетів, які було затверджено на її засіданні 09.11.2017 р. /Т.1 а.с.208-209/.

В екзаменаційному білеті № 5, за яким позивач складав письмовий кваліфікаційний іспит, викладено 4 питання, лише одне з яких (четверте) містить фабулу справи /Т.1 а.с.214-215/.

ВИСНОВКИ СУДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ.

Таким чином, колегія суддів звертає увагу на те, що в порушення п. 13.5 Порядку № 270 позивачу не було надано відповідних фабул справи для виконання трьох завдань із різних галузей права і білет № 5, за яким позивач складав іспит, не відповідає вимогам вказаного нормативного положення.

Крім того, наданими відповідачем доказами не підтверджується, що такий екзаменаційний білет був затверджений рішенням КДКА Київської області, як таке прямо передбачено Порядком № 270, і наданим суду витягом з протоколу засідання КДКА від 09.11.2017 р., на який у судовому засіданні посилався представник відповідача, такі обставини не підтверджуються.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що саме такі докази були витребувані у відповідача ухвалою апеляційного суду від 28.11.2018 р. /Т.1 а.с.200-201/, але фактично суду не надані, що з урахуванням викладеного та відповідно до ч. 9 ст. 80 КАС України є правовою підставою для визнання судом обставин, на з'ясування яких вони були витребувані.

Також ані до суду першої інстанції, ані в ході апеляційного провадження відповідачем не було надано жодних доказів, якими б підтверджувалося, що позивачу при допуску його до складання письмового кваліфікаційного іспиту 23.01.2018 р. роз'яснювалося право заявляти відвід членам Комісії, як таке передбачено Порядком № 270.

У свою чергу, у контексті зазначеного, колегія суддів не приймає до уваги доводи позивача про те, що за власною ініціативою він не заявив відводу жодному з членів через переконання в успішному складанні іспиту, оскільки такі твердження засновуються на суб'єктивній оцінці позивачем ситуації та не ґрунтуються на нормах права.

Перевіряючи інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів також зазначає, що відповідачем не спростовано доводів апелянта стосовно заниження балів при оцінюванні складеного ним 23.01.2018 р. письмового іспиту, щодо відсутності на всіх аркушах, виданих позивачу для написання відповідей на білет, відмітки КДКА відповідно до вимог п. 14.4 Порядку № 270 та щодо порушення права позивача на ознайомлення з матеріалами його особової справи і результатами іспиту.

Таким чином, колегія суддів вважає, що відповідачем не доведено дотримання законодавчо визначеної процедури проведення письмового кваліфікаційного іспиту щодо позивача 23.01.2018 р. та не спростовано доводів його апеляційної скарги, що також були ним покладені в основу позову, але безпідставно відхилені судом першої інстанції.

Водночас, постулатом адміністративного процесуального законодавства є презумпція винуватості відповідача у справі - суб'єкта владних повноважень (ч.2 ст.77 КАС України).

При цьому, апеляційний суд також враховує практику Європейського Суду з прав людини, викладену в рішенні від 20.10.2011 р. у справі «Рисовський проти України», в якому Суд зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов'язків.

Згідно зі ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи викладене, апеляційний суд приходить до висновку щодо протиправності рішення КДКА Київської області від 25.01.2018 р. про відмову в допуску ОСОБА_2 до складання усного іспиту та про відмову у видачі позивачу свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

З огляду на це та у відповідності до вимог ст.ст. 9, 245 КАС України, колегія суддів вважає, що достатнім та ефективним способом захисту порушеного права позивача у даному випадку є саме визнання протиправним вказаного рішення КДКА у Київській області та його скасування, а також зобов'язання відповідача провести повторний кваліфікаційний іспит позивача у межах трьохмісячного строку з дня набрання даним судовим рішенням законної сили, оскільки саме такий строк (три місяці), визначений чинним законодавством, що обумовлює необхідність вийти за межі позовних вимог.

При цьому, колегія суддів зазначає, що у своєму позові, заявленому до КДКА Київської області, ОСОБА_2 оскаржував дії членів, рішення кваліфікаційної палати КДКА Київської області та просив зобов'язати вчинити дії саме кваліфікаційну палату, однак, колегія суддів зазначає, що у відповідності до ч.ч. 1, 10 ст. 50 Закону № 5076-VI безпосередньо кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою, зокрема визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та є юридичною особою. Тож, позовні вимоги підлягають задоволенню саме до КДКА Київської області, яка й є відповідачем у цій справі, без виокремлення її структурного підрозділу.

Разом з тим, аналізуючи всі доводи апеляційної скарги, колегія суддів не приймає до уваги викладені ним посилання на процедурні порушення під час проведення першого кваліфікаційного іспиту, за результатами якого КДКА Київської області було прийнято рішення від 18.05.2017 р., що в наступному скасовано рішенням ВКДКА від 30.11.2017 р. № ХІ-002/2017, оскільки предметом даного судового спору є інші правовідносини, а саме ті, що склалися між сторонами під час проведення повторного екзаменування позивача.

Водночас, відповідно до ч. 5 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції було неповно встановлено обставини справи та порушено норми матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору в цілому.

Відповідно до ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю та ухвалення нового рішення, зокрема є: неправильне застосування норм матеріального права.

Таким чином, апеляційна скарга ОСОБА_2 підлягає задоволенню частково, рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 червня 2018 року - скасуванню, адміністративний позов - задоволенню частково.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 червня 2018 року - скасувати.

Адміністративний позов ОСОБА_2 до Кваліфіційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання дій протиправними, скасування рішення та зобов'язання вчинити дії - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфіційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 25.01.2018 р. про відмову в допуску ОСОБА_2 до складання усного іспиту та про відмову у видачі ОСОБА_2 свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

Зобов'язати Кваліфіційно-дисциплінарну комісію адвокатури Київської області провести повторний кваліфікаційний іспит ОСОБА_2 у межах трьохмісячного строку з дня набрання даним судовим рішенням законної сили.

У задоволенні адміністративного позову в іншій частині позовних вимог - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено 26 грудня 2018 року.

Головуючий суддя

Судді: