Справа № 460/3133/18
Суддя: Дудар О.М.
Дата ухвалення: 2018-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 грудня 2018 року м. Рівне№460/3133/18

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудар О.М., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою

ОСОБА_1

до Рівненської районної державної адміністрації

про визнання бездіяльності протиправною, визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинення певних дій,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Рівненської районної державної адміністрації про:

- визнання протиправною бездіяльності у не направленні подання та документів до Комісії з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи Рівненської обласної державної адміністрації;

- визнання протиправним та скасувати рішення про відмову у визначенні статусу учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС категорії 2;

- зобов'язання направити подання та документи до Комісії з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи Рівненської обласної державної адміністрації.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.

Відповідно до п.2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Однак, позивач у позовній заяві не зазначив ідентифікаційний код, відомі номери засобів зв'язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти відповідача.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" № 3674-VI від 08.07.2011 (далі - Закон №3674-VI).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2018 становить 1762,00 грн.

Зі змісту позовної заяви судом встановлено, що позивачем фактично заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI передбачено, що ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону № 3674-VI у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, за подання адміністративного позову підлягає до сплати судовий збір в розмірі 1409,60 грн. (1762,00 грн. х 0,4 х 2).

Всупереч викладеному, позивачем до позовної заяви не додано документа про сплату судового збору.

Поряд з цим, позивач, одночасно з поданням позовної заяви, подав клопотання про звільнення від сплати судового збору, на підставі п. 17 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Згідно з п. 17 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються засуджені до покарання у виді довічного позбавлення волі, позбавлення волі на певний строк та до покарань, не пов'язаних з позбавленням волі, а також особи, взяті під варту, - у справах, пов'язаних із питаннями, які вирішуються судом під час виконання вироку відповідно до статті 537 Кримінального процесуального кодексу України, у разі відсутності на їхніх особових рахунках коштів, достатніх для сплати судового збору.

Тобто, зазначена норма передбачає звільнення засуджених від сплати судового збору виключно у справах, пов'язаних із питаннями, які вирішуються судом під час виконання вироку та розглядаються за правилами кримінального процесуального законодавства.

Таким чином, законом не передбачено безумовного звільнення позивача від сплати судового збору в даній адміністративній справі.

Частиною 1 статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону № 3674-VI суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно ч. 2 ст. 8 Закону № 3674-VI суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відтак, підставою для звільнення від сплати судового збору у адміністративному судочинстві є майновий стан сторони, визначення якого є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується його рівень.

Позивачем до матеріалів справи долучено довідку Державної установи "Городищенська виправна колонія" від 16.11.2018 №30/11/4870, зі змісту якої вбачається, що станом на 01.11.2018 залишок особистих коштів засудженого ОСОБА_1 становить 12, 43 грн., проте суд не бере її до уваги, оскільки відповідно до вимог п.1 ч. 1 ст. 8 Закону № 3674-VI суд може звільнити від сплати судового збору, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Доказів річного доходу позивача за попередній календарний рік суду не надано.

Оскільки, заявлене позивачем клопотання не підтверджено належним доказами, суд дійшов висновку, що подана заява не містить достатніх документально підтверджених відомостей про майновий стан позивача та не підтверджує неспроможність сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією з засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до ч. 1 ст. 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно з ч. 1 ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем вказано Комісію з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи Рівненської обласної державної адміністрації, як заінтересовану особу. Суд зазначає, що положеннями КАС України не передбачено такого учасника справи, як заінтересована особа.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.

Позивачу недоліки позовної заяви слід усунути у спосіб, який передбачає подання до суду належним чином оформленої позовної заяви, квитанції про сплату судового збору у розмірі 1409, 60 грн. або подання довідки про розмір доходу позивача за 2017 рік, для обґрунтованості клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Керуючись статтею 169 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Рівненської районної державної адміністрації про визнання бездіяльності протиправною, визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинення певних дій - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Дудар О.М.