Справа № 351/643/18
Суддя: Главач І.А.
Дата ухвалення: 2018-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" грудня 2018 р. справа № 351/643/18
м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі:
судді - Главача І.А.,
за участю секретаря судового засідання Савченко Н.В.,
представника позивача - ОСОБА_2,
представника відповідача - ОСОБА_3,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування припису від 13.10.2016 та постанови №237/1009/02-43/2016 від 18.10.2016 по справі про адміністративне правопорушення та зобовязання до вчинення дій,-
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 30.03.2018 звернулася до Снятинського районного суду Івано-Франківської області з позовною заявою до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України в Івано-Франківській області про скасування припису від 13.10.2016 та постанови №237/1009/02-43/2016 від 18.10.2016 по справі про адміністративне правопорушення зобовязання до вчинення дій.
Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач 21.03.2018 дізналась про те, що 13.10.2016 її імя видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та 18.10.2016 складено постанову №237/1009/02-43/2016 від 18.10.2016 по справі про адміністративне правопорушення, яким встановлено порушення ОСОБА_1 пункту 3 частини 1 статті 25 Закону України «Про основи містобудування», а саме - будівництво господарської будівлі (гаражу) по вул. Театральна, 4 у м. Снятині без дозволу про початок виконання будівельних робіт. Із вказаними приписом та постановою не погоджується, оскільки вважає їх такими, що складені з порушенням встановленого порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, окрім цього винесеними щодо неналежної особи, оскільки власником житлового будинку та господарських споруд по вул. Театральній, 4 у м. Снятині і земельної ділянки, на якій він розміщений згідно договору дарування квартири від 20.10.2007 №2381 є ОСОБА_4. Окрім цього зазначає, що згідно правовстановлюючих документів, на вказаній земельній ділянці відсутня будівля під назвою гараж, а натомість позначено будівлю під назвою сарай, будівництво якого проводилось ще до набуття позивачкою квартири та до прийняття Закону України «Про основи містобудування» від 16.11.1992 №2780-XII. Таким чином, зазначені обставини унеможливлюють притягнення ОСОБА_1 до відповідальності та вказують на протиправність винесених припису від 13.10.2016 та постанови №237/1009/02-43/2016 від 18.10.2016, а тому позивач просить їх скасувати.
Ухвалою від 02.04.2018 Снятинський районний суд Івано-Франківської області відкрив провадження у даній адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.
31.05.2018 ухвалою Снятинського районного суду Івано-Франківської області адміністративну справу №351/643/18 направлено за підсудністю до Івано-Франківського окружного адміністративного суду, яка надійшла 27.06.2018.
04.07.2018 Івано-Франківським окружним адміністративним суду винесено ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначено недоліки позовної заяви, спосіб і строки їх усунення.
Позивачем вимоги ухвали суду від 04.07.2018 виконано тому, ухвалою від 13.07.2018 дану справу призначено до розгляду.
27.07.2018 Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції України в Івано-Франківській області подано відзив за №1941/1009/1.16/2017 від 24.07.2018 (а.с. 61-64), в якому зазначено, що позивачем допущено порушення пункту 3 частини 1 статті 25 Закону України «Про основи містобудування». Представник відповідача стверджує, що ОСОБА_1 була присутня при проведенні перевірки в жовтні 2016 і жодних зауважень до матеріалів перевірки не мала, про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності повідомлена належним чином, проте не зявилась. Окрім цього, звертає увагу суду, що припис від 13.10.2016 отримано ОСОБА_1 18.10.2016, а постанову про притягнення до адміністративної відповідальності №237/1009/02-43/2016 від 18.10.2016 отримано 20.10.2016, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення. Таким чином, представник відповідача вважає, що позивачем пропущено встановлений частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства шестимісячний строк звернення до адміністративного суду, тому просить залишити позовну заяву без розгляду.
21.08.2018 представником позивача подано відповідь на відзив, в якій останній зазначає, що ОСОБА_1 не підписувались рекомендовані повідомленні про вручення, які представник відповідача подав на підтвердження отримання оскаржуваних припису та постанови. Окрім цього, звертає увагу суду, що згідно з інформацією із офіційного сайту «Укрпошти» такі поштові відправлення не зареєстровані. Таким чином, ОСОБА_1 ознайомилась з оскаржуваними приписом та постановою 21.03.2018 при розгляді Снятинським районним судом Івано-Франківської області справи №351/2257/17 (а.с. 74).
З метою забезпечення права позивача на доступ до правосуддя та недопущення безпідставного обмеження цього права, суд ухвалою від 20.09.2018 відмовив у задоволенні клопотання Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України в Івано-Франківській області про залишення позовної заяви без розгляду.
Ухвалою суду від 20.09.2018 закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду.
Ухвалою суду від 27.11.2018 здійснено заміну неналежного відповідача у справі №351/643/18 Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України в Івано-Франківській області належним відповідачем ОСОБА_5 архітектурно-будівельною інспекцією України.
13.12.2018 ОСОБА_5 архітектурно-будівельною інспекцією України подано відзив на позов, згідно якого відповідач із заявленими позовом не погоджується, вважає його необгрунтованим та безпідставним, а відтак просить суд відмовити у задоволенні позову (а.с. 151-156).
Позивач та її представник у судовому засіданні вимоги, викладені в позовній заяві та відповіді на відзив (а.с.161-162), підтримали в повному обсязі. Позивач додатково зазначила, що нею не здійснювалась реконструкція господарської будівлі (гаражу) по вул. Театральна, 4 у м. Снятині, а лише виконувались ремонтні роботи у звязку з фізичним зносом такої будівлі. Крім цього, позивач звернула увагу суду, що підписи, здійснені на рекомендованих відправленнях зроблені не нею. Просила позов задовольнити.
Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечила з підстав, викладених у відзиві на позов (а.с. 151-156). Зазначає, що в ході позапланової перевірки було встановлено факт недодержання стандартів, норм і правил під час виконання робіт із будівництва гаража по вул. Театральна, 4 в м. Снятин, Івано-Франківської обл., а саме без дозволу про початок виконання будівельних робіт, чим порушено пункт 3 частини 1 статті 25 Закону України «Про основи містобудування». Приписом від 13.10.2016 зобовязано усунути виявлені порушення до 13.01.2017. Окрім того позивача постановою по справі про адміністративне правопорушення №237/1009/02-43/2016 від 18.10.2016 притягнено до відповідальності у вигляді накладення штрафу, передбаченого частиною 1 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення. З приводу долучених до матеріалів справи договору дарування квартири від 20.10.2007 відповідач звертає увагу, що ОСОБА_1 зареєстрована та проживає ІНФОРМАЦІЯ_1, крім того, згідно договору відчужено квартиру №2, що знаходиться в будинку №2, а не будинок в цілому. Звернула увагу суду, що позивач була присутня при проведенні перевірки та не мала жодних зауважень до матеріалів перевірки. Також зазначила, що згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, припис від 18.10.2016 отримано позивачем 18.10.2016. Таким чином, у задоволенні позову просила відмовити.
Розглянувши матеріали адміністративної справи, заслухавши пояснення позивача та її представника, представника відповідача, дослідивши наявні у справі письмові докази, суд встановив наступне.
Згідно договору дарування квартири, посвідченого 20.03.1996 ОСОБА_6, державним нотаріусом Снятинської державної нотаріальної контори за реєстровим №Д-102, ОСОБА_1 прийняла в дар квартиру №2, що знаходиться в м. Снятині по вул. Театральна, 4 Івано-Франківської області, жилою площею 46,8 кв.м., до якої примикають погріб 1, веранда 11, приміщення 1,2,3,4, сарай «Б», «В», що становить 3/5 частини будинку. (а.с.20).
Відповідно до договору дарування квартири, посвідченого 20.10.2007 приватним нотаріусом Снятинського районного нотаріального округу ОСОБА_7 та зареєстрованого за №2381, ОСОБА_1 подарувала, а ОСОБА_4 прийняла у дар квартиру №2 (два), що знаходиться в будинку №4 (чотири) по вул. Театральна в місті Снятин, Івано-франківського області. Відповідно до даного договору, квартира, що дарується, деревяна, загальною площею 103,2 (сто три цілих дві десятих) кв. м., житловою площею 47,0 (сорок сім цілих нуль десятих) кв. м., зазначена в плані літерою «А», «Б» - стайня, №1 огорожа. Згідно пункту 2 даного договору, квартира належить дарувальнику на підставі договору дарування квартири, посвідченого ОСОБА_6, державним нотаріусом Снятинської державної нотаріальної контори 20 березня 1996 року по реєстру за №Д-102 (а.с. 8).
Згідно договору дарування земельної ділянки, посвідченого 20.10.2017 приватним нотаріусом Снятинського районного нотаріального округу ОСОБА_7 та зареєстрованого за №2383, ОСОБА_1 подарувала, а ОСОБА_4 прийняла у дар земельну ділянку для обслуговування житлового будинку площею 0,0397 гектара, що розташована в місті Снятин, Снятинської міської ради, Івано-Франківської області (а.с.138).
Відповідно до технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок №4/2 вул. Театральна, м. Снятин, складеним 25.07.2007 Івано-Франківським обласним бюро технічної інвентаризації, зазначений обєкт складається з житлового будинку під літерою «А», веранди «а», підвалу «А1», сараю «Б», огорожі №1 (а.с.9-14).
У ході позапланової перевірки господарської будівлі (гаража) по вул. Театральна, 4 у м. Снятин було встановлено порушення ОСОБА_1 пункту 3 частини 1 статті 25 Закону України «Про основи містобудування», а саме здійснено будівництво гаража по вул. Театральна, 4 в м. Снятин, Івано-Франківської обл. без дозволу про початок виконання будівельних робіт.
Приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил було зобовязано ОСОБА_1 до січня 2017 року усунути виявлені порушення (а.с.7).
Постановою по справі про адміністративне правопорушення №237/1009/02-43/2016 від 18.10.2016 ОСОБА_1 притягнено до відповідальності у вигляді накладення штрафу, передбаченого частиною 1 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (а.с.6).
Із зазначеними приписом від 13.10.2016 та постановою по справі про адміністративне правопорушення №237/1009/02-43/2016 від 18.10.2016 ОСОБА_1 не погоджується, вважає їх протиправними, тому звернулась з даним позовом до суду, в якому просить їх скасувати.
Вирішуючи даний спір суд виходив з таких мотивів та норм права.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2017 №3038-VI (далі Закон №3038-VI), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до вимог статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 №687-XIV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. ОСОБА_5 архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.
Згідно з частиною 1 Законe №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. ОСОБА_5 архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (субєктами містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено у Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі Порядок №533)
Пунктом 2 зазначеного Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.
Вказаним Порядком №553 визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Так, відповідно до пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з пунктами 6, 7 Порядку №553, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність обєкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Пунктом 16 зазначеного Порядку №533 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Відповідно до пункту 17 Порядку №553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Згідно з пунктом 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.
Виходячи з аналізу наведених правових положень, суд дійшов висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
З матеріалів справи вбачається, що 09.11.2017 Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції від 08.09.2015 №976 «Про удосконалення роботи із здійсненням заходів державного архітектурно-будівельного контролю» (а.с. 157) та направлення від 13.10.2016 № 415 на здійснення позапланової перевірки (а.с.158) проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил по вул. Театральна, 4 у м. Снятин.
У ході перевірки встановлено факт недотримання державних стандартів, норм і правил під час виконання робіт із будівництва гаража по вул. Театральна, 4 в м. Снятин, Івано-Франківська обл., а саме - без дозволу про початок виконання будівельних робіт, чим порушено пункт 3 частини 1 статті 25 Закону України «Про основи містобудування».
За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.10.2016 (а.с.104), протокол про адміністративне правопорушення від 13.10.2016 (а.с.121), припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.10.2016, яким зобовязано усунути виявлені порушення до 13.01.2016 (а.с.7).
Згідно з частиною першою статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 затверджено Порядок виконання підготовчих у будівельних робіт.
Відповідно до абзацу 2 пункту 2 Порядку виконання підготовчих у будівельних робіт будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.
Відповідно до абзацу 4 статті 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» суб'єкти архітектурної діяльності - архітектори, інші особи, які беруть участь у підготовці і розробленні містобудівної документації, проектної документації для будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будинків і споруд, благоустрою, ландшафтних та садово-паркових об'єктів, науково-дослідній і викладацькій роботі, замовники проектів та будівництва об'єктів архітектури, підрядники на виконання проектних і будівельних робіт, виробники будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, власники і користувачі об'єктів архітектури, а також органи влади, що реалізують свої повноваження у сфері містобудування.
Об'єкти архітектурної діяльності (об'єкти архітектури) - будинки і споруди житлово-цивільного, комунального, промислового та іншого призначення, їх комплекси, об'єкти благоустрою, садово-паркової та ландшафтної архітектури, монументального і монументально-декоративного мистецтва, території (частини територій) адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів (абзац 3 статті 1 Закону України «Про архітектурну діяльність»).
Так, у відповідності до норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється щодо суб'єктів містобудування (замовники, проектувальники, підрядники, експертні організації).
Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» субєктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.
Частиною 4 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.
Таким чином законодавство у даній сфері до субєктів, які здійснюють містобудування відносить не тільки власників, а й користувачів таких обєктів.
Відповідно до статті 717 Цивільного кодексу України від 16.03.2003 № 435-IV за договором дарування одна сторона (дарувальник) передає або зобов'язується передати в майбутньому другій стороні (обдаровуваному) безоплатно майно (дарунок) у власність.
ОСОБА_1, уклавши 20.10.2007 з ОСОБА_4 договір дарування кварти та договір дарування земельної ділянки, фактично продовжувала володіти та користуватись зазначеними обєктами нерухомого майна.
Так, відповідно до копії паспорта серії СС №700950, виданого 22.02.199 Снятинським РВ УМВС в Івано-Франківській області, зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_1 є вул. Театральна, 4, м. Снятин.
Факт проживання за зазначеною адресою позивачем не заперечувався.
Так само і не заперечувався ОСОБА_1 факт проведення нею ремонту господарської будівлі (гаражу) по вул. Театральна, 4 у м. Снятині. Також у судовому засіданні позивач зазначила, що з ОСОБА_4 не погоджувала можливість проведення ремонту даного обєкту.
Таким чином, суд не приймає доводи позивача про те, що оскаржувані припис та постанова складені щодо неналежної особи.
Щодо тверджень позивача стосовно того, що проведені роботи є поточним ремонтом, а не капітальним і не реконструкцією, суд зазначає наступне.
У судовому засіданні встановлено, що по вул. Театральна, 4 у м. Снятині Івано-Франківської області, крім житлового будинку знаходились три господарські будівлі. Одна із них була зруйнована, інші дві - обєднані в одну господарську споруду. ОСОБА_1 було здійснено заміну дверей у даній господарській споруді, заміну покрівлі даху з шиферу на металеву, а також заміну несучої деревяної стіни на цегляну. У судовому засіданні ОСОБА_1 у судовому засіданні подано план господарської споруди по вул. Театральна, 4 у м. Снятині Івано-Франківської області у вигляді, який дана споруда має на теперішній момент (а.с. 166), який істотно відрізняється від плану, зазначеного у технічному паспорті на садибний (індивідуальний) житловий будинок №4/2 вул. Театральна, м. Снятин від 25.07.2007 (а.с. 9-14) та технічному паспорті від 01.07.1993 (а.с. 15-18).
Відповідно до абзацу 3 пункту 3 ДБН України В.3.2-2-2009. «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 22.07.2009 № 295 капітальний ремонт - ремонт житлового будинку з метою відновлення його ресурсу з заміною за необхідності конструктивних та огороджувальних елементів, систем інженерного обладнання, а також поліпшення його експлуатаційних показників.
ОСОБА_5 комітет України з питань будівництва та архітектури у листі від 30.04.2003 №7/7-401 Щодо віднесення ремонтно-будівельних робіт до капітального та поточного ремонтів повідомив, що капітальний ремонт будівлі - це комплекс ремонтно-будівельних, робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель в зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращання планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об'єкта. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будівлі в цілому або її частин (за умови їх автономності).
Поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Поточний ремонт повинен провадитись з періодичністю, що забезпечує ефективну експлуатацію будівлі або об'єкта з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт (реконструкцію).
Фізичний знос - величина, що характеризує ступінь погіршення технічних і пов'язаних з ними інших експлуатаційних показників будівлі певний момент часу, в результаті чого відбувається зниження вартості конструкції будівлі. Під фізичним зносом розуміють втрату будівлею з плином часу несучої здатності (міцності, стійкості), зниження тепло-і звукоізоляційних властивостей, водо-і повітронепроникності.
Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу від 17.05.2005 №76 реконструкція жилого будинку - комплекс будівельних робіт, спрямованих на поліпшення експлуатаційних показників приміщень житлового будинку шляхом їх перепланування та переобладнання, надбудови, вбудови, прибудови з одночасним приведенням їх показників відповідно до нормативно-технічних вимог.
Капітальний ремонт будинку - комплекс ремонтно-будівельних робіт, пов'язаних з відновленням або поліпшенням експлуатаційних показників будинку, із заміною або відновленням несучих або огороджувальних конструкцій, інженерного обладнання та обладнання протипожежного захисту без зміни будівельних габаритів об'єкта та його техніко-економічних показників.
Аналіз положень зазначених норм дає підстави для висновку, що дії ОСОБА_1 вчиненні щодо господарської споруди (гаражу) літ. «Б» по вул. Театральна, 4 у м. Снятині Івано-франківського області є не поточним (косметичним) ремонтом, як вважає позивач, а капітальним ремонтом, про що необхідно було направляти повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Відповідно до абзацу 3 статті 28 Закону України «Про архітектурну діяльність» власники та користувачі об'єктів архітектури зобов'язані, серед іншого, отримувати в установленому законодавством порядку документ дозвільного характеру, що дає право на виконання робіт, пов'язаних із реконструкцією, реставрацією чи капітальним ремонтом об'єкта архітектури.
Згідно з частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.
Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно зі статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З урахуванням вищезазначеного, суд на підставі наданих учасниками справи письмових доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими і не підлягають задоволенню, оскільки доказів, які б спростовували правомірність дій відповідача позивачем не представлено, а відповідач у спірних правовідносинах діяв відповідно до наданих йому повноважень, у встановленому законом порядку, в зв'язку з чим суд приходить до переконання, що в задоволенні позову слід відмовити.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:
В задоволенні позову відмовити.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. Відповідно до статтей 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції або через Івано-Франківський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення рішення в повному обсязі.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач: ОСОБА_1 (78300, вул. Театральна, буд. 4, м. Снятин, Івано-Франківська область, ідентифікаційний код - НОМЕР_1).

Відповідач: ОСОБА_5 архітектурно-будівельна інспекція України (01133, бульв. Лесі Українки, буд. 26, м. Київ, код ЄДРПОУ - 37471912).

Суддя Главач І.А.

Рішення складене в повному обсязі 24 грудня 2018 р.