Справа № 826/10408/18
Суддя: Шрамко Ю.Т.
Дата ухвалення: 2018-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

27 листопада 2018 року №826/10408/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шрамко Ю.Т., при секретарі судових засідань Ігнатову І.Ю., за участю представника позивача, без участі представника відповідача, під час розгляду у відкритому судовому засіданні адміністративної справи за позовом ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправними та скасування рішення, наказу, приписів,

ВСТАНОВИВ:

05 липня 2018 року до Окружного адміністративного суду міста Києва, (також далі - суд), надійшла позовна заява ОСОБА_2, (також далі - позивач), до Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області, (далі - відповідач), у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача №345 від 22.09.2017 року Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт від 14.04.2017 року № КС 89 на об'єкт будівництва "Багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями", що розташований за адресою: АДРЕСА_1; від 14.04.2017 року № КС 73 на об'єкт будівництва "Багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями", що розташований за адресою: АДРЕСА_2;

- визнати протиправним та скасувати Наказ №388 від 22.09.2017 року відповідача Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт від 14.04.2017 року №КС89 на об'єкт будівництва "Багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями", що розташований за адресою: АДРЕСА_1; від 14.04.2017 року № КС73 на об'єкт будівництва "Багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями", що розташований за адресою: АДРЕСА_2;

- визнати протиправним та скасувати припис №С-2908/13 від 29.08.2017 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- визнати протиправним та скасувати припис №С-2908/14 від 29.08.2017 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт;

- визнати протиправним та скасувати припис №С-2908/16 від 29.08.2017 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт;

- визнати протиправним та скасувати припис №С-2908/15 від 29.08.2017 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, (далі - оскаржувані рішення).

Ухвалою суду від 23 липня 2018 року відкрито провадження в адміністративній справі №826/10408/18, (далі - справа), розгляд якої вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що оскаржувані приписи, наказ та рішення є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки прийняті відповідачем на підставі висновків, зроблених за результатами перевірки позивача, які не відповідають фактичним обставинам. Крім того, перевірка проведена з порушенням вимог законодавства.

Відповідач позовні вимоги не визнав, просив у задоволенні позову відмовити повністю, оскільки оскаржувані припис та постанова прийняті ним на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Як вбачається з Рішення Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області від 22 вересня 2017 № 345 Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт, позапланова перевірка об'єкта будівництва була проведена в період з 07.06.2017 по 13.06.2017 року, з 28.08.2017 по 29.08.2017 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, на підставі направлень для проведення позапланового заходу від 02 червня 2018 року та від 28 серпня 2018 року, проведено позапланову перевірку дотримання суб'єктом містобудування гр. ОСОБА_2, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 (також далі - Об'єкт будівництва), за результатами якої Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області 29 серпня 2017 року складено Акти за №№ Т-2908/5 та Т-2908/6, проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, (далі - Акти перевірки).

Відповідно до вказаних Актів перевірки, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області встановлено порушення ОСОБА_2 вимог ст.ст. 9, 26 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20 травня 1999 року №687-XIV, (далі - Закон №687-XIV).

Зокрема, Актами перевірки було встановлено, що Замовником будівництва під час проведення перевірки не було надано або пред'явлено відповідачу витребуваних документів, а саме: належним чином затверджених проекту, проекту організації будівництва, завдання на проектування, наказу про затвердження проектної документації, акту приймання - передачі проектної документації, наказ/наказів на авторський та технічний нагляд, копій договорів, здійснення проектних робіт, здійснення авторського та технічного нагляду, технічних умов щодо забезпечення об'єкту будівництва.

Також, замовником будівництва порушено процедуру розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, а саме для забезпечення проектування об'єктів будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику вихідні дані на проектування (завдання на проектування), а тому, на думку відповідача, зазначеними діями замовником будівництва в зареєстрованих деклараціях про початок виконання будівельних робіт від 14.04.2017 року № КС 89 та № КС 73 наведено недостовірні дані у частині наявності розробленої та затвердженої в установленому порядку проектної документації, а також порушено забезпечення авторського та технічного нагляду та порушено п. 3, 4 Наказу № 45 "Міненергобуду".

29 серпня 2017 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, у зв'язку із встановленням вказаних вище порушень, складено оскаржувані приписи, якими зобов'язано Позивача у термін до 29 жовтня 2017 року усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку та зупинити виконання будівельних робіт.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності встановлені Законом України "Про архітектурну діяльність" від 20 травня 1999 року №687-XIV, (далі - Закон №687-XIV), який спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

Згідно з абз.абз. 2-4 ч. 1 ст. 1, ч.ч. 1, 2 ст. 10, ч. 1 ст. 13 Закону №687-XIV, архітектурна діяльність - діяльність по створенню об'єктів архітектури, яка включає творчий процес пошуку архітектурного рішення та його втілення, координацію дій учасників розроблення всіх складових частин проектів з планування забудови і благоустрою територій, будівництва (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту) будівель і споруд, здійснення архітектурно-будівельного контролю і авторського нагляду за їх будівництвом, а також здійснення науково-дослідної та викладацької роботи у цій сфері; об'єкти архітектурної діяльності (об'єкти архітектури) - будинки і споруди житлово-цивільного, комунального, промислового та іншого призначення, їх комплекси, об'єкти благоустрою, садово-паркової та ландшафтної архітектури, монументального і монументально-декоративного мистецтва, території (частини територій) адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів; суб'єкти архітектурної діяльності - архітектори, інші особи, які беруть участь у підготовці і розробленні містобудівної документації, проектної документації для будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будинків і споруд, благоустрою, ландшафтних та садово-паркових об'єктів, науково-дослідній і викладацькій роботі, замовники проектів та будівництва об'єктів архітектури, підрядники на виконання проектних і будівельних робіт, виробники будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, власники і користувачі об'єктів архітектури, а також органи влади, що реалізують свої повноваження у сфері містобудування;

Для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать: центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань архітектури; структурні підрозділи обласних, районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій з питань архітектури; виконавчі органи сільських, селищних, міських рад з питань архітектури.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом №3038-VI, який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ст. 6 Закону №3038-VI, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність".

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294 затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, (далі - Положення), відповідно до п.п. 1-3 якого, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Держархбудінспекція у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема: здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно із ч.ч. 1-3 ст. 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема:

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

- проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

На одному об'єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб'єктів містобудування.

Разом з тим, правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року №877-V, (далі - Закон №877-V), відповідно до ст. 6 якого підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб'єктів малого підприємництва - двох робочих днів.

Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

За змістом ч.1 ст. 6 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

З матеріалів справи вбачається, що перевірка, за результатами якої складено Акти перевірки, призначена у зв'язку із надходженням до відповідача звернення Громадської організації «НАША ВЛАДА» від 10 травня 2017 року, в якому остання просила перевірити наявність виданих містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на вказаному вище об'єкті, в разі їх наявності перевірити їх в частині відповідності вимогам містобудівного законодавства України, та у випадку виявлення порушень - вжити заходів щодо їх припинення в тому числі розглянути питання про скасування їх дії.

Разом з тим, відповідачем в межах спірних правовідносин, в порушення вимог ст. 6 Закону №877-V, проведено перевірку не з питань, викладених у зверненні ГО «НАША ВЛАДА» від 10 травня 2017 року, а з приводу дотримання на Об'єкті будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. При цьому, з Актів перевірки не вбачається, що під час такої перевірки досліджувалися питання, викладені у зверненні ГО «НАША ВЛАДА» від 10 травня 2017 року.

Крім того, суд звертає увагу, що в межах спірних правовідносин має місце порушення відповідачем вимог ст. 6 Закону №877-V в частині строку здійснення позапланового заходу, а саме, протиправно проведено перевірку з перевищенням десяти робочих днів.

Відповідач проводив перевірку з 07.06.2017 року до 29.08.2017 року, що відображено в Актах перевірки, тобто більше двох місяців.

Представник позивача звертав увагу суду, що відповідачем не надано належних доказів пред'явлення (вручення) позивачу направлень для проведення позапланового заходу від 02 червня 2017 року та від 28 серпня 2017 року.

Відповідачем вказаних тверджень позивача жодними доказами не спростовано.

Суд також звертає увагу, що відповідачем не надано належних доказів пред'явлення (вручення), направлення позивачу запитів щодо надання позивачем відповідачу документів, зазначених у вищевказаних Актах перевірки в частині виявлених порушень, а тому, позивач був позбавлений можливості надати відповідачу документи (докази) в обґрунтування своєї правової позиції щодо питань (обставин) вказаних, у Актах перевірки.

Відтак, оскільки встановлені судом порушення відповідачем вищевказаних вимог законодавства унеможливили надання позивачем документів (доказів) для дослідження їх відповідачем під час проведення перевірки за період з 07.06.2017 року по 13.06.2017 року та з 28.08.2017 року по 29.08.2017 року, суд звертає увагу на те, що висновки відповідача, з урахуванням вищезазначеного, були сформульовані передчасно, за відсутності підтвердження належними доказами.

Згідно з ч. 1 ст. 9, ст. 72, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, (далі - КАС України), розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Таким чином, із системного аналізу вище викладених норм та з'ясованих судом обставин вбачається, що позов ОСОБА_2, до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправними та скасування приписів, наказу та рішення є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню повністю.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає сплачена сума судового збору у розмірі 4228,80 грн.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 72-77, 90, 139, 192, 241-246, 250, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_2, (адреса: АДРЕСА_3, ІПН: НОМЕР_1) до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, (адреса: 01133, м. Київ, бульвар Л. Українки, 26, ) про визнання протиправними та скасування приписів, наказу та рішення задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області № 345 від 22.09.2017 року Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт від 14.04.2017 № КС 89 на об'єкт будівництва «Багатоквартирний житловий будинок з вбудовано прибудованими приміщеннями», що розташований за адресою: АДРЕСА_1; від 14.04.2017 року № КС 73 на об'єкт будівництва «Багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями», що розташований за адресою: АДРЕСА_2.

3. Визнати протиправним та скасувати Наказ № 388 від 22.09.2017 року Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт від 14.04.2017 № КС 89 на об'єкт будівництва «Багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями», що розташований за адресою: АДРЕСА_1; від 14.04.2017 року № КС 73 на об'єкт будівництва «Багатоквартирний житловий будинок з вбудовано-прибудованими приміщеннями», що розташований за адресою: АДРЕСА_2.

4. Визнати протиправним та скасувати припис №С-2908/13 від 29.08.2017 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

5. Визнати протиправним та скасувати припис №С-2908/14 від 29.08.2017 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

6. Визнати протиправним та скасувати припис №С-2908/16 від 29.08.2017 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

7. Визнати протиправним та скасувати припис №С-2908/15 від 29.08.2017 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

8. Стягнути на користь ОСОБА_2, адреса: АДРЕСА_3, ІПН: НОМЕР_1 сплачений ним судовий збір у розмірі 4228,80 грн. (чотири тисячі двісті двадцять вісім гривень сімдесят копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.Т. Шрамко