Справа № 760/25998/17
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2018-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 грудня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Сорочка Є.О., суддів Коротких А.Ю., Ганечко О.М., перевіривши апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 25 червня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 листопада 2018 року апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 25 червня 2018 року залишено без руху у зв`язку з пропуском строку апеляційного оскарження.

Суд апеляційної інстанції у вказаному рішенні наголосив на тому, що у ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору чи тимчасова відсутність таких коштів. Суд також звернув увагу на те, що з дня повернення першої апеляційної скарги до повторного звернення до апеляційного суду пройшов місяць, а відповідачем не надано доказів неможливості подати повторно апеляційну скаргу негайно після повернення першої, тобто скаржником не дотримано розумного строку повторного звернення до суду апеляційної інстанції.

Вказану ухвалу отримано скаржником 06.12.2018, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

У межах встановленого Кодексом адміністративного судочинства України (далі КАС) десятиденного строку, скаржник подав до суду апеляційної інстанції клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, у якому наголосив на тому, що право на оскарження судових рішень є складовою конституційного права на судовий захист. Також скаржник обґрунтовував наявність у ОСОБА_2 повноважень на представництво інтересів Міністерства оборони України.

Частиною другою статті 6 КАС передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України" (№ 32053/13) зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності".

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" (№ 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання ("Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" № 11681/85).

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Отже, право на апеляційне оскарження судових рішень не є абсолютним та може обмежуватись встановленими законом процесуальними строками. Підставою для поновлення таких строків можуть бути лише об`єктивні, непереборні обставини, які унеможливили оскарження рішення суду у визначений строк.

На відсутності у Міністерства оборони України поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження наголошувалося в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 листопада 2018 року.

Колегія суддів також звертає увагу на те, що обґрунтовуючи у заяві наявність у ОСОБА_2 повноважень на представництво інтересів Міністерства оборони України та вжиття ним дій на отримання відповідної довіреності (до апеляційної скарги долучено довіреність від 09.08.2018), відповідач не навів будь-яких доводів яким чином наявність у цієї особи повноважень представника є поважною підставою пропуску строку оскарження. Будь-якого зв`язку між цими обставинами колегія суддів не вбачає.

Таким чином, вказані скаржником обґрунтування пропуску строку оскарження не свідчать про наявність будь-яких поважних причин, які б могли бути підставою для його поновлення, а тому у задоволенні відповідного клопотання відповідача слід відмовити.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, у відкритті апеляційного провадження у даній справі слід відмовити.

Керуючись статтями 34, 169, 248, 256, 298, 299 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Міністерства оборони України про поновлення строку апеляційного оскарження.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 25 червня 2018 року.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя О.М. Ганечко