Справа № 1340/4847/18
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2018-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1340/4847/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2018 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Брильовського Р.М.

секретар судового засідання Сільник Н.Є.

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1

представників відповідача - Козича В.Л., Пасічник Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Львові справу за позовом ОСОБА_4 до Головного управління Держпраці у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до Головного управління Держпраці у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу від 09.10.2018 № 589-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_4."

В обгрунтування позовних вимог зазначає, що незважаючи на встановлений термін «щомісячно до 3 числа місяця наступного за звітним» безпосередній виконавець - начальник відділу організаційно-аналітичного забезпечення ОСОБА_5, службову записку підготував лише 07.09.2018, тобто у п'ятницю, що унеможливлювало виконання наказу у строк до 08.09.2018 року. З часу призначення (29.05.2018) і по даний час, позивача не ознайомлено з наказом Головного управління Держпраці у Львівській області № 19-ОД від 01.02.2018 року, в тому числі із пунктом 5. В жодному із наказів не визначено ОСОБА_4, як безпосереднього виконавця пункту 5, натомість чітко зазначено виконавців - начальників структурних підрозділів ОСОБА_5 та ОСОБА_6, які у встановлені строки повинні вживати заходів для належного виконання вказаного наказу. Вказує, що в порушення принципу забезпечення рівного доступу до державної служби (п. 7 ч. 1 ст. 4 Закону) начальником ОСОБА_7, виключно з суб'єктивних мотивів, ініційовано відкриття дисциплінарного провадження щодо позивача, в той час, як порушення виконавської дисципліни допущено іншими працівниками Головного управління Держпраці у Львівській області. ОСОБА_4 зазначає, що ним встановлено, що пункт 5 вказаного наказу, виконувала заступник відділу Шадзевич О.І., яка з ним ознайомлена, про що розписалась. Водночас, безпосередній виконавець пункту 5 Наказу №19-ОД - заступник начальника відділу Шадзевич О.І., з 14.08.2018 відсутня на робочому місці у зв'язку з перебуванням у відпустці та на лікарняному, що є основною причиною невчасного подання вказаної інформації. Вважає, що наказ про винесення догани та причини притягнення до дисциплінарної відповідальності повинні бути обґрунтованими з врахуванням факту порушення, вини працівника та негативних наслідків такого проступку для роботодавця, що в даному випадку начальником управління ОСОБА_7 враховано не було. У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5 та 12 частини другої ст. 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану. Позивач вважає, що Законом України «Про державну службу» керівнику державної служби надано право, а ні в якому разі обов'язок оголошення догани державному службовцю. В ході ознайомлення з матеріалами, які стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності встановлено, що в порушення зазначених вище вимог Закону дисциплінарна справа сформована не була, а визначені ст. 73 Закону документи відсутні. Також, в матеріалах відсутній протокол про результати розгляду матеріалів про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, який би підтверджував: дату та місце засідання, присутність членів, результати голосування, пояснення, заперечення, наявний висновок тощо. Відповідно до матеріалів не встановлено хто ж членів є головою та секретарем дисциплінарної комісії. Оглядом подання дисциплінарної комісії не виявлено підпису члена ОСОБА_9, однак за відсутності відповідного протоколу не можливо встановити чи був він присутній на засіданні. Відповідно до подання дисциплінарної комісії встановлено, що наявні пом'якшуючі обставини, а саме відсутність дисциплінарних стягнень та позитивна характеристика безпосереднього керівника. Обставин, що обтяжують відповідальність не встановлено. Не взято дисциплінарною комісією до уваги пояснення позивача, що стосувались службової зайнятості виконанням упродовж 03.09.-07.09.2018 безпосередніх обов'язків. Не враховано і те, що за результатами наполегливої праці відділом забезпечено показники роботи у серпні, які перевищили усі попередні показники за минулі місяці 2018 року, а саме було виявлено 42 неоформлених працівника, здійснено 70 інспекційних відвідувань та проведено 109 відвідувань по п.33 згідно постанови КМУ №295 від 26.04.2017 року. Дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Вважає, що в даному випадку відсутні будь які підстави для притягнення ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності, дії і висновки дисциплінарної комісії повністю суперечать вимогам Закону України «Про державну службу». Позивач стверджує, що у даному наказі відсутній стислий виклад обставин справи, що є його основою та повинен описувати допущені державним службовцем порушення вимог Закону та інших нормативно-правових актів. У наказі не зазначено вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація у відповідності до норм ст. 65 Закону. Тобто, незважаючи на те, що Законом визначено точний перелік дисциплінарних проступків, за допущення яких на державного службовця може бути накладено дисциплінарне стягнення, ні дисциплінарною комісією у поданні, ні керівником в наказі не зазначено його вид.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, покликаючись на підстави, викладені у позовній заяві та відповіді на відзив, просив позов задовольнити.

У встановлений судом строк від відповідача надійшов відзив на позов, в якому відповідач зазначив, що вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Заперечення мотивує тим, що оскаржуваним наказом до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення - оголошення догани за неналежне виконання посадових обов'язків в частині невчасного подання повної, достовірної, якісної звітної інформації відповідно до статей 147-149 Кодексу законів про працю України, статей 65, 66 Закону України «Про державну службу». Вказує, що пунктом 5 наказу Управління від 01.02.2018 року № 19-ОД (в редакції наказу від 27.08.2018 року № 129-ОД) чітко визначено коло посадових осіб Управління, відповідальних за його виконання. Стверджує, що позивач був особисто ознайомлений з наказом Управління від 27.08.2018 року № 129-ОД. Зазначає, що твердження позивача про те, що його не було зазначено безпосереднім виконавцем п. 5 наказу, а також, що його не ознайомили з п. 5 наказу, не відповідають дійсності. Вказує, що незабезпечення начальниками окремих структурних підрозділів (в т.ч. і позивачем) надання відповідної звітної інформації у встановлений строк, призвело до невиконання Управлінням доручення Державної служби України з питань праці від 29.01.2018 року № 647/1/9-ДП-18. Відповідач вважає, що позивачем вчинено дисциплінарний проступок, за який передбачено застосування дисциплінарного стягнення у виді догани. Дисциплінарною комісією було встановлено наявність обставин, що пом'якшують відповідальність, а саме, відсутність дисциплінарних стягнень та позитивна характеристика безпосереднього керівника, що відображено в поданні дисциплінарної комісії. Наявність обставин, що пом'якшують відповідальність не є обов'язковою підставою для звільнення державного службовця від дисциплінарної відповідальності. Окрім того, як слідує із системного аналізу ст.ст. 67, 74 Закону України «Про державну службу» зазначені обставини мають значення не при вирішенні питання про притягнення чи не притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності, а при визначенні виду дисциплінарного стягнення. У поданні дисциплінарної комісії зазначено, що ОСОБА_4 було вчинено дисциплінарний проступок, а саме, допущено неналежне виконання посадових обов'язків в частині невчасного подання звітної інформації. Відповідач вважає, що оскаржуваний позивачем наказ містить як і стислий виклад обставин справи так і його юридичну кваліфікацію. Зокрема, із змісту наказу вбачається що ОСОБА_4 оголошено догану за неналежне виконання посадових обов'язків в частині невчасного подання повної, достовірної, якісної звітної інформації відповідно до статей 147-149 Кодексу законів про працю України, статей 65, 66 Закону України «Про державну службу». Факт часткового виконання позивачем покладених на нього обов'язків не спростовує тієї обставини, що позивачем було допущено неналежне виконання інших посадових обов'язків, та не може бути підставою для звільнення від дисциплінарної відповідальності. Стосовно доводів позивача про відсутність протоколів засідання дисциплінарної комісії, то такі є безпідставними, оскільки законодавство, яким визначається процедура притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності не передбачає ведення протоколів засідань дисциплінарної комісії. Також, статтею 73 Закону України «Про державну службу» не передбачено, що дисциплінарна справа державного службовця повинна містити протокол засідання дисциплінарної комісії.

В судовому засіданні представник відповідача проти задоволення позову заперечив, просив відмовити з підстав викладених у відзиві на позовну заяву, запереченні та наданих суду поясненнях.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 22.10.2018 прийнято позовну заяву ОСОБА_4 до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження

Протокольною ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 11.12.2018 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду.

Заслухавши пояснення представників сторін та розглянувши письмові пояснення, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких грунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню повністю, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що 25 травня 2018 року наказом Головного управління Держпраці у Львівській області №249-к «Про призначення ОСОБА_4.» ОСОБА_4 призначено на посаду начальника відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів у Львівській області Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Львівській області з випробувальним терміном шість місяців.

Згідно з дорученням Державної служби України з питань праці від 29.01.2018 року № 647/1/9-ДП-18 зобов'язано територіальні органи надавати з 01.02.2018 року до апарату Держпраці узагальнену інформацію про заходи контролю за додержанням законодавства про працю, здійснені інспекторами праці Головних управлінь (Управлінь) Держпраці та органів місцевого самоврядування (за формами 3-5) та інформацію про роботу, проведену інспекторами праці Головних управлінь (Управлінь) Держпраці (за формою 6) щомісячно до 8 числа місяця наступного за звітним.

На виконання вимог вказаного доручення Управлінням видано наказ від 01.02.2018 року № 19-ОД «Про відповідальних осіб та особисту відповідальність за дотримання термінів подачі звітної інформації».

Пунктом 5 даного наказу визначено посадових осіб Управління, відповідальних за надання повної, достовірної, якісної інформації про заходи контролю здійснені інспекторами праці Головного управління Держпраці у Львівській області та органів місцевого самоврядування повної, достовірної, якісної інформації про роботу проведену інспекторами праці Головного управління Держпраці у Львівській області у відділ організаційно-аналітичного забезпечення.

Наказом Управління від 27.08.2018 року № 129-ОД внесено зміни до наказу від 01.02.2018 року № 19-ОД. Зокрема, пункт 5 даного наказу викладено в наступній редакції: «Начальникам структурних підрозділів Управління з питань праці та керівникам структурних підрозділів (ОСОБА_5 та ОСОБА_17) забезпечити надання повної, достовірної, якісної інформації про заходи контролю за додержанням законодавства про працю, здійснені інспекторами праці в звітному періоді та іншої звітної інформації, облік якої належить до компетенції структурних підрозділів, головному спеціалісту відділу організаційно-аналітичного забезпечення ОСОБА_10 для узагальнення». Термін виконання: щомісячно до 3 числа місяця наступного за звітним.

07.09.2018 року начальник відділу з питань організаційно-аналітичного забезпечення ГУ Держпраці у Львівській області ОСОБА_5 подала службову записку № 8220/1 на ім'я начальника Управління ОСОБА_7 про те, що станом на 13:00 год. 07.09.2018 року у відділ організаційно-аналітичного забезпечення керівниками структурних підрозділів Управління з питань праці ГУ Держпраці у Львівській області не надано повну, достовірну та якісну інформацію про заходи контролю за додержанням законодавства про працю, здійснених інспекторами праці у серпні 2018 року.

Питання невчасного подання звітної інформації було обговорено на апаратній нараді Управління 10.09.2018 року, в ході якої начальник Управління ОСОБА_7 наголосила на невиконанні вимог наказу від 01.02.2018 року № 19-ОД (зі змінами від 27.08.2018 року наказ № 129-ОД) в частині неподання звітної інформації з питань праці начальниками структурних підрозділів ОСОБА_11 та ОСОБА_4

За результатами апаратної наради начальникам структурних підрозділів ОСОБА_11 та ОСОБА_4 доручено надати письмові пояснення щодо порушення термінів подачі звітної інформації за серпень 2018 року та невиконання наказу від 01.02.2018 року № 19-ОД (зі змінами від 27.08.2018 року наказ № 129-ОД).

Також, начальникам структурних підрозділів ОСОБА_5, ОСОБА_4. ОСОБА_11 доручено забезпечити подання інформації до 18:00 год. 10.09.2018 року.

О 12:30 год. 11.09.2018 року ОСОБА_4 надіслав на електронну адресу начальника відділу організаційно-аналітичного забезпечення ОСОБА_5 звітну інформацію.

Наказом Управління від 27.07.2016 року № 94-ОД «Про затвердження складу дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ» було утворено Дисциплінарну комісія з розгляду дисциплінарних справ в Головному управлінні Держпраці у Львівській області в кількості шести осіб.

Наказом начальника Управління від 31.08.2018 року № 133-ОД було внесено зміни до складу дисциплінарної комісії, а саме, виведено з її складу заступника начальника відділу юридичного забезпечення ОСОБА_12, у зв'язку з її звільненням, та введено до складу дисциплінарної комісії головного спеціаліста-юрисконсульта відділу юридичного забезпечення ОСОБА_13, начальника відділу з питань додержання законодавства застрахованих осіб, працевлаштування інвалідів, з питань дитячої праці та інших нормативно правових актів управління з питань праці ОСОБА_11, начальника відділу експертної роботи, ринкового нагляду та надання адміністративних послуг ОСОБА_14

На час здійснення дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_4 дисциплінарна комісія Управління складалася з 8 осіб.

Формування та розгляд дисциплінарної справи щодо ОСОБА_4 здійснювалося комісією у складі шести осіб.

Відповідно до наказу начальника Головного управління Держпраці у Львівській області №518-к від 12.09.2018 «Про відкриття дисциплінарного провадження» на підставі службової записки начальника відділу організаційно-аналітичного забезпечення від 07.09.2018 №8220/1, з урахуванням протоколу Апаратної наради від 10.09.2018, у зв'язку з невиконанням наказу Головного управління Держпраці у Львівській області від 01.02.2018 № 19-ОД «Про відповідальних осіб та особисту відповідальність за дотримання термінів подачі звітної інформації» (зі змінами від 27.08.2018 №129-ОД) в частині не подання, в терміни, звітної інформації, що призвело до невчасного подання звітної інформації до Державної служби України з питань праці, щодо позивача - начальника відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно правових актів відкрито дисциплінарне провадження.

09.10.2018 дисциплінарна комісія поданням запропонувала керівнику розглянути питання про застосування щодо позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Наказом Управління від 09.10.2018 року №598-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_4.», за неналежне виконання посадових обов'язків, оголошено догану ОСОБА_4 - начальнику відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів у Львівській області Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Львівській області.

Позивач вважає, що у відповідача були відсутні правові підстави для прийняття оскаржуваного наказу, тому звернувся до суду з даним позовом про визнання його протиправним та скасування.

Вирішуючи спір, суд враховує наступне.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України "Про державну службу" від 10.12.2015 року №889-VIII (далі - Закон № 889-VІІІ).

Згідно з ч.2 ст. 5 цього Закону, відносини, що виникають у зв'язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 8 Закону України "Про державну службу", державний службовець зобов'язаний, зокрема, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов'язки.

Підстави притягнення до дисциплінарної відповідальності врегульовано Законом України № 889-VІІІ, за змістом статті 61 якого обумовлено, що службова дисципліна забезпечується шляхом:

1) дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку;

2) формування керівником державної служби у підпорядкованих державних службовців високих професійних якостей, сумлінного ставлення до виконання своїх посадових обов'язків, поваги до прав і свобод людини і громадянина, їхньої честі та гідності, а також до держави, державних символів України;

3) поєднання керівниками усіх рівнів методів переконання, виховання і заохочення із заходами дисциплінарної відповідальності щодо підпорядкованих державних службовців;

4) поєднання повсякденної вимогливості керівників до підпорядкованих державних службовців з постійною турботою про них, виявленням поваги до їхньої честі та гідності, забезпеченням гуманізму та справедливості.

Згідно з ч. 1 ст. 64 Закону України "Про державну службу", за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону України "Про державну службу", підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно з п. 5 ч. 2 цієї ж статті, дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

За правилами ч. 1 ст. 66 Закону України "Про державну службу", до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5 та 12 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (ч.3 ст.66 Закону).

Отже, дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується певним органом до працівника, який порушив трудову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

За приписами статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Суд звертає увагу, що застосування статті 66 Закону України «Про державну службу» має бути здійснене із обов'язковим врахуванням принципу індивідуалізації покарання, що випливає із норм статей 67, 74 цього Закону.

Словосполучення «може бути оголошено догану» вказує на те, що при виборі виду стягнення, яке може бути застосоване у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єкт призначення або керівник державної служби має виходити із того, що догана в даному випадку є видом найсуворішого стягнення, що застосовується до державного службовця.

При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об'єкту, об'єктивної сторони, суб'єкта, суб'єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об'єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб'єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв'язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов'язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: КЗпП України, Законом України "Про державну службу", правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Під час судового розгляду відповідач стверджував, що п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 899 визначено, що невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, є дисциплінарним проступком; а ч. 3 ст. 66 Закону №889 передбачено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених п. п. 4, 5 та 12 ч. 2 ст. 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Суд відзначає, що суб'єкт владних повноважень, обґрунтовуючи правильність свого рішення, має право посилатися в суді лише на ті підстави, які враховувалися ним при ухваленні оскаржуваного рішення.

Видаючи спірний наказ, Головне управління Держпраці у Львівській області обмежилось загальним посиланням на ст. 65 Закону № 889 без зазначення конкретного пункту частини другої цієї статті, яка містить 12 видів дисциплінарних проступків.

Водночас частина 2 статті 77 Закону № 889 вимагає зазначення у рішенні виду дисциплінарного проступку і його юридичної кваліфікації.

На переконання суду, зазначення в рішенні про притягнення до дисциплінарної відповідальності конкретного пункту частини 2 статті 65 Закону № 889 має істотне значення.

По-перше, це дозволяє чітко визначити як кваліфікував дії чи бездіяльність державного службовця саме той орган (посадова особа), який прийняв рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

По-друге, це дозволяє перевірити правильність застосування до державного службовця певного виду стягнення. Конструкція статті 66 Закону № 889 побудована таким чином, що обрання того чи іншого виду стягнення безпосередньо залежить від того, який саме дисциплінарний проступок допущений державним службовцем.

Як вбачається з наказу Управління від 09.10.2018 року № 598-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_4.» ОСОБА_4 - начальнику відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів у Львівській області Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Львівській області за неналежне виконання посадових обов'язків в частині невчасного подання повної, достовірної, якісної звітної інформації оголошено догану.

Суд наголошує, що в самому наказі не зазначено яку саме звітну інформацію не подав позивач.

Щоб зрозуміти яку інформацію не подано ОСОБА_4 слід додатково звернутися до подання дисциплінарної комісії від 09.10.2018.

Суд зазначає, що в наказі відповідач повинен був чітко вказати яку звітну інформацію не подав позивач, яким наказом подання такої інформації передбачено, терміни подання інформації, коли інформація була подана позивачем і, відповідно, за невиконання якого наказу притягнутий до відповідальності ОСОБА_4

Також, зі змісту наказу не зрозуміло, чи інформацію було подано, але невчасно (і наскільки невчасно), чи було подано, але така інформація була неповною, недостовірною та неякісною.

Суд стверджує, що саме лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм, на які посилається відповідач при обранні виду дисциплінарного стягнення, не наведення обставин вчинення дисциплінарного проступку не може вважатися належною юридичною кваліфікацією.

Наказ, як документ офіційно-ділового стилю повинен характеризуватися точністю, стислістю і зрозумілістю викладення. Зрозумілість наказу полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту наказу.

Суд наголошує, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Суд дійшов обґрунтованого висновку про те, що притягненню до дисциплінарної відповідальності повинен передувати певний проступок, який з урахуванням ступеня тяжкості та всіх обставин має своїм наслідком певний вид дисциплінарного стягнення, але в будь-якому разі проступок повинен бути вчинений саме особою яка притягається до дисциплінарної відповідальності.

Твердження відповідача про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, у зв'язку з тим, що він порушив вимоги наказу Головного управління Держпраці у Львівській області від 27.08.2018 року №129-ОД суд вважає безпідставним з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, контроль за виконанням наказу Головного управління Держпраці у Львівській області від 27.08.2018 року №129-ОД «Про внесення змін в наказ від 01.02.2018 року № 19-ОД «Про відповідальних осіб та особисту відповідальність за дотримання термінів подачі звітної інформації» покладено на першого заступника начальника начальника Головного управління Держпраці у Львівській області Грицак О., на час її відсутності - на заступника начальника Стецько А.

Таким чином, ОСОБА_4 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог вищезазначеного наказу, контроль за дотримання якого покладено на іншу особу, що є неприпустимим.

Ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв'язок між ними і поведінкою правопорушника.

Однак, як встановлено судом, з оскаржуваного наказу неможливо встановити, яке саме порушення дисципліни та чи дійсно таке порушення з боку позивача мало місце. Наказ від 09.10.2018 № 589-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_4." не містить детального опису вчиненого порушення, в чому виразилося неналежне виконання службових обов'язків позивачем, в наказі не конкретизовано.

З пояснень позивача, наданих дисциплінарній комісії, вбачається, що з моменту призначення ОСОБА_4 (29.05.2018) і по даний час, незважаючи на наявність наказну про притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивача не ознайомлено з наказом Головного управління Держпраці у Львівській області № 19-ОД від 01.02.2018 року, в тому числі із пунктом 5. Вказаний пункт наказу, виконувала заступник відділу Шадзевич О.І., яка з ним ознайомлена, про що розписалась. Водночас, безпосередній виконавець пункту 5 Наказу №19-ОД - заступник начальника відділу Шадзевич О.І., станом на 03.09.2018 перебувала на лікарняному, що є основною причиною невчасного подання вказаної інформації. Під час дисциплінарного провадження не були відібрані пояснення у заступника начальника відділу Шадзевич О.І.

Відповідачем не враховано той факт, що про необхідність виконання п. 5 наказу №19-ОД від 01.02.2018 (із змінами від 27.08.2018 №129-ОД), позивач дізнався за результатами проведення 10.09.2018 апаратної наради, після чого негайно вжито невідкладних заходів до виконання вимог наказу та 11.09.2018 подано необхідну інформацію в повному та достовірному обсязі.

Суд зазначає, що з самим наказом №19-ОД від 01.02.2018 «Про відповідальних осіб та особисту відповідальність за дотримання термінів подачі звітної інформації» ОСОБА_4 ознайомлено не було, а лише було ознайомлено із змінами до цього наказу.

Наказ про винесення догани та причини притягнення до дисциплінарної відповідальності повинні бути обґрунтованими з врахуванням факту порушення, вини працівника та негативних наслідків такого проступку для роботодавця, що в даному випадку відповідачем враховано не було.

Разом з тим, дисциплінарною комісією, без врахуванням вимог ст. 74 Закону України № 889-VІІІ, якими чітко передбачено, що під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом'якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби, запропоновано керівникові розглянути питання про застосування щодо позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Не взято дисциплінарною комісією до уваги пояснення позивача, що стосувались його службової зайнятості виконанням упродовж 03.09.-07.09.2018 безпосередніх обов'язків, а саме: організовано участі головних державних інспекторів у семінарах, виїзних комісіях та робочих групах при районних державних адміністраціях та міських радах районних центрів у Львівській області; розглянуто звернення громадян, згідно яких проведено інспекційні відвідування; заплановано та проведено інспекційні відвідування за підставами згідно постанови КМУ №295 від 26.04.2017 року; заплановано та проведено роботи інспекторського складу відвідувань роботодавців, з метою інформування їх та їхніх працівників про найбільш ефективні способи дотримання законодавства про працю, моніторинг стану його дотримання, у тому числі щодо оформлення трудових відносин по п.33 згідно постанови КМУ №295 від 26.04.2017 року; взято на контроль та проведено інформаційно-роз'яснювальну роботу щодо стану передачі матеріалів, що складаються за результатами заходів держнагляду ( контролю) за 2018р. у відділ організаційно-аналітичного забезпечення; всім відділом, у повному складі, взято участь у заході з нагоди візиту очільника Державної інспекції праці Литовської Республіки та його заступника; організовано інспекційні відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин; підготовлені та вчасно подані наступні звіти: «Звіт по неформальних відносинах», «Звіт по мінімальній заробітній платі», «Тижневий звіт по роботі відділу»; проведено зустрічі з керівниками двох ринків у місті Львові з планування роботи по п.33 згідно постанови КМУ №295 від 26.04.2017 року.

Аналіз подання дисциплінарної комісії зумовлює висновок, що при вирішенні питання про застосування до ОСОБА_4 дисциплінарного стягнення комісія лише констатувала факт «неподання ОСОБА_4 вчасно звітної інформації унеможливило подати вчасно звіт до державної служби з питань праці». Всі обов'язкові елементи складу вчиненого позивачем дисциплінарного проступку встановлені не були.

З приводу дотримання вимог ст. 75 Закону № 889 суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 75 Закону № 889 установлено, що перед накладенням дисциплінарного стягнення суб'єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

При цьому, згідно з п. 7 ч. 1 ст. 2 Закону № 889 субєкт призначення державний орган або посадова особа, яким відповідно до законодавства надано повноваження від імені держави призначати на відповідну посаду державної служби в державному органі та звільняти з такої посади.

Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі, що визначено ч. 2 ст. 75 Закону № 889.

Відповідно до ч. 3 ст. 75 Закону № 889 відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Судом встановлено, що суб'єктом призначення по відношенню позивача є начальник Головного управління Держпраці у Львівській області

Таким чином, в силу приписів ч. 1 ст. 75 Закону №889 начальник Головного управління Держпраці у Львівській області (або особа, що виконувала його обов'язки), перед застосуванням до ОСОБА_4 дисциплінарного стягнення зобов'язаний був отримати від нього письмове пояснення.

В порушення ч. 1 ст. 75 Закону №889 начальник Головного управління Держпраці у Львівській області з вимогою про надання письмових пояснень до ОСОБА_4 не звертався та такі пояснення не отримував.

В матеріалах дисциплінарної справи є лише акт про відмову від надання пояснень стосовно дисциплінарного провадження відкритого відповідно до наказу від 12.09.2018 №518-к, а вимога суб'єкта призначення про надання позивачем пояснень відсутня.

Отримання пояснень від державного службовця перед застосуванням до нього дисциплінарного стягнення не є формальною вимогою. Це важлива гарантія, надана державному службовцю для захисту його прав та інтересів від безпідставного притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Перед наданням пояснень державний службовець має чітко усвідомлювати, які саме дії чи бездіяльність стали підставою для розгляду питання про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, вчинення якого саме дисциплінарного проступку ставиться йому в провину. Лише за таких умов державний службовець має можливість повноцінно реалізувати своє право на захист, надати ґрунтовні пояснення, подати докази на їх підтвердження, усвідомити або заперечити свою провину тощо.

У постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року у справі № 6-2801цс15 міститься правовий висновок щодо застосування ст. 149 Кодексу законів про працю України, який зводиться до такого: «Пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення.

Разом з тим правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з'ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника.

Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов'язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами.

Зважаючи на те, що у справі, яка розглядається, відповідач не довів належними та допустимими доказами факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, суд розцінює застосування до позивача дисциплінарного стягнення за відсутності пояснень, наданих суб'єкту призначення, як ще одне порушення Закону №889.

Що стосується твердження позивача про відсутність ведення протоколів дисциплінарної комісії суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 1 Типової інструкції з діловодства в Головних управліннях (управліннях) Державної служби України з питань праці в областях, яка затверджена Наказом Державної служби України з питань праці 24.02.2017 №31, вказана Інструкція встановлює єдині вимоги до документування управлінської інформації та організації роботи з документами в Головних управліннях (Управліннях) Державної служби України з питань праці в областях незалежно від способу фіксації та відтворення інформації, яка міститься в документах, включаючи їх підготовку, реєстрацію, облік і контроль за виконанням.

Документування управлінської інформації полягає у створенні документів, в яких фіксується з дотриманням установлених правил інформація про управлінські дії (п.11 Розділ ІІ Інструкції).

Згідно п.151 Інструкції Розділу «Протоколи» встановлено, що у протоколах фіксується інформація про хід ведення засідань, прийняття в установах рішень комісіями, дорадчими органами, зборами тощо. Протокол складається на підставі записів, зроблених безпосередньо під час засідань, поданих текстів та тез доповідей і виступів, довідок, проектів рішень тощо.

Текст протоколу складається з вступної та основної частин (п.157 Інструкції).

Протокол підписується головуючим на засіданні колегіального органу та секретарем. (п.164 Інструкції).

Згідно з пунктом 180 Інструкції протокол кожного засідання колегіального органу складається з урахуванням вимог, зазначених у пунктах 151-166 цієї Інструкції.

У вказаному Розділі визначено конкретний порядок оформлення протоколів, в тому числі при засіданні комісій.

Отже, Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Головного управління Держпраці у Львівській області в порушення обов'язкових до виконання вимог Типової інструкції з діловодства в Головних управліннях (Управліннях) державної служби України з питань праці в областях, не складено відповідних протоколів про розгляд питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_4

Відповідно до вищезазначеного, суд не бачить підстав для скасування оскаржуваного наказу з підстав не ведення протоколів засідань дисциплінарної комісії, однак їх відсутність ускладнює з'ясування всіх обставин, які мають значення для винесення рішення.

Дисциплінарною комісією не доведено ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку, вчиненого державним службовцем ОСОБА_4, що призвело до прийняття суб'єктом призначення необґрунтованого рішення про накладення на позивача дисциплінарного стягнення, згідно з наказом Головного управління Держпраці у Львівській області від 09.10.2018 №589-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_4.".

Частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні, беручи до уваги, що ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Частиною першою, сьомою статті 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв'язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

За подання адміністративного позову з двома вимогами немайнового характеру (про визнання протиправними та скасування подання та наказу) необхідно сплатити 1 409, 60 (тисячу чотириста дев'ять) грн. 60 коп. судового збору.

02.11.2018 ОСОБА_4 зменшив позовні вимоги, залишивши позовну вимогу про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Держпраці у Львівській області від 09.10.2018 № 589-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_4." та подав клопотання про повернення судового збору в розмірі 704,80 грн.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог .

Таким чином, слід стягнути з Головного управління Держпраці у Львівській області за рахунок його бюджетних асигнувань 704 (сімсот чотири) грн 80 коп сплаченого судового збору на користь ОСОБА_4 та повернути ОСОБА_4 з Державного бюджету України сплачений судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) грн 80 коп.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпраці у Львівській області від 09.10.2018 № 589-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_4.".

Стягнути з Головного управління Держпраці у Львівській області (79005, м. Львів, пл. Міцкевича, 8, ) за рахунок його бюджетних асигнувань 704 (сімсот чотири) грн 80 коп сплаченого судового збору на користь ОСОБА_4 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1).

Повернути ОСОБА_4 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) з Державного бюджету України сплачений судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) грн 80 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 21.12.2018.

Суддя Р.М. Брильовський