Справа № 535/1472/18
Суддя: Загнійко А. В.
Дата ухвалення: 2018-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 535/1472/18
Провадження № 2-а/535/21/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2018 року смт Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді - Загнійко А.В., при секретарі - Момот Г.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Капустяна Володимира Леонідовича про визнання протиправним і скасування рішення суб'єкта владних повноважень у справі про притягнення до адміністративної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_3, яка діє на підставі угоди про надання правової допомоги від 13.11.2018 року, ордера ПТ №092525 від 13.11.2018 року (а.с. 117-119), звернулася до суду з позовом до відповідача, в якій просить поновити строк на подання скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення та визнати протиправною й скасувати постанову про накладання адміністративного стягнення №19/02.2-24 від 18.10.2018 року по справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ст. 47 КУпАП України, винесену державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Капустяним Володимиром Леонідовичем, з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510,00 грн.

На обґрунтування позовних вимог представник позивача ОСОБА_3 зазначила, що складання 08.10.2018 року протоколу державним інспектором з охорони навколишнього середовища, за результатами якого була винесена постанова по справі про адміністративне правопорушення від 18.10.2018 року, є противоправним, оскільки Державна екологічна інспекція не має на те повноважень, згідно з ст. 255 КУпАП; протокол про адміністративне правопорушення №000486 від 08.10.2018 року та постанова про адміністративне правопорушення №19/02.2-24 від 18.10.2018 року винесені за результатами перевірки, які здійсненні під час дії мораторію на проведення органами державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності; про дату, час і місце розгляд протоколу про адміністративне правопорушення №000486 від 08.10.2018 року позивача не повідомили, що в подальшому призвело до розгляду справи за відсутності позивача; висновки зроблені відповідачем суперечать положенням Кодексу України про надра, так як згідно з ч. 2 ст. 23 Кодексу України про надра СТОВ «Скіф» має право без спеціальних дозволів та гірничого відводу видобувати підземні води (крім мінеральних); строк на подання скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення пропустив з поважних причин. Позивач просить суд визнати дії суб'єкта владних повноважень противоправними та скасувати постанову про накладання адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Учасники справи у судове засідання не з'явилися, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином (а.с. 187).

Представник позивача подав до суду письмову заяву, в якій просить справу розглядати без його та позивача участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі (а.с.178).

Державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Капустяна Володимира Леонідовича (надалі - державний інспектор Капустян В.Л.) клопотання про відкладення розгляду справи до суду не подав та про причини неявки суд не повідомив. Відповідач надав відзив на позовну заяву 11.12.2018 року з пропущенням встановленого судом строку без поважних причин, тобто до відзиву застосовуються вимоги ч. 6 ст. 162 КАС України.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

З матеріалів справи, наявних у ній доказів, суд приходить до переконання, що позов слід задовольнити повністю з наступних підстав.

Матеріалами справи встановлено, що державний інспектор Капустян В.Л. 18.10.2018 року, розглянувши протокол про адміністративне правопорушення №000486 від 08.10.2018 року, виніс постанову про накладання адміністративного стягнення №19/02.2-24, якою притягнув ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканця АДРЕСА_1, працюючого техніком земельних питань СТОВ «СКІФ» (вул. Центральна, 1, с. Більськ Котелевського району Полтавської області), до адміністративної відповідальності по ст. 47 КУпАП та застосував адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510,00 грн. (п'ятсот десять грн. 00 коп.), у зв'язку з тим, що відповідальна особа допустила самовільне користування надрами, а саме СТОВ «СКІФ» здійснює видобування підземних вод із артезіанських свердловин для централізованого водопостачання населення без спеціального дозволу на користування надрами, чим порушив ст. ст. 21, 23, 65 Кодексу України про надра (а.с. 13). Протокол про адміністративне правопорушення №000486 від 08.10.2018 року сторонами до суду не був наданий.

Статтями 21, 23, 65 Кодексу України про надра, надра у користування для видобування підземних вод (крім мінеральних) і розробки родовищ торфу надаються без надання гірничого відводу на підставі спеціальних дозволів, крім випадків, передбачених статтею 23 цього Кодексу, що видаються після попереднього погодження з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення. Землевласники і землекористувачі в межах наданих їм земельних ділянок мають право без спеціальних дозволів та гірничого відводу видобувати корисні копалини місцевого значення і торф загальною глибиною розробки до двох метрів, а також підземні води (крім мінеральних) для всіх потреб, крім виробництва фасованої питної води, за умови, що обсяг видобування підземних вод із кожного з водозаборів не перевищує 300 кубічних метрів на добу. Землевласники і землекористувачі, які є сільськогосподарськими товаровиробниками, частка сільськогосподарського товаровиробництва яких за попередній податковий (звітний) рік дорівнює або перевищує 75 відсотків, крім випадків, передбачених частиною першою цієї статті, в межах наданих їм земельних ділянок мають право без спеціальних дозволів та гірничого відводу видобувати підземні води (крім мінеральних) для сільськогосподарських, виробничих, а також власних господарсько-побутових потреб. Видобування корисних копалин місцевого значення і торфу з застосуванням спеціальних технічних засобів, які можуть призвести до небажаних змін навколишнього природного середовища, погоджується з місцевими радами, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями. Порушення законодавства про надра тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову і кримінальну відповідальність згідно з законодавством України. Відповідальність за порушення законодавства про надра несуть особи, винні у: самовільному користуванні надрами; порушенні норм, правил і вимог щодо проведення робіт по геологічному вивченню надр; вибірковому виробленні багатих ділянок родовищ, що призводить до наднормативних втрат запасів корисних копалин; наднормативних втратах і погіршенні якості корисних копалин при їх видобуванні; пошкодженнях родовищ корисних копалин, які виключають повністю або суттєво обмежують можливість їх подальшої експлуатації; порушенні встановленого порядку забудови площ залягання корисних копалин; невиконанні правил охорони надр та вимог щодо безпеки людей, майна і навколишнього природного середовища від шкідливого впливу робіт, пов'язаних з користуванням надрами; знищенні або пошкодженні геологічних об'єктів, що становлять особливу наукову і культурну цінність, спостережних режимних свердловин, а також маркшейдерських і геодезичних знаків; незаконному знищенні маркшейдерської або геологічної документації, а також дублікатів проб корисних копалин, необхідних при подальшому геологічному вивченні надр і розробці родовищ; невиконанні вимог щодо приведення гірничих виробок і свердловин, які ліквідовано або законсервовано, в стан, який гарантує безпеку людей, а також вимог щодо збереження родовищ, гірничих виробок і свердловин на час консервації. Законодавчими актами України може бути встановлено відповідальність й за інші порушення законодавства про надра.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 102 «Питання реалізації Концепції реформування системи державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища» утворена як юридична особа публічного права Державна екологічна інспекція Центрального округу (Полтавська та Черкаська області).

Державна екологічна інспекція Центрального округу є міжрегіональним територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується (наказ Державної екологічної інспекції України від 17.05.2018 №82 «Про затвердження Положення про Державну екологічну інспекцію Центрального округу»)

Згідно з ст. 242-1 КУпАП Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, розглядає справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 47 - 50, 52 - 53-1, 53-3 - 54, 59 - 77-1, статтею 78 (крім порушень санітарних норм), статтями 78-1 - 79, статтями 80 - 83 (крім порушень санітарних норм), частинами першою і третьою статті 85, статтями 86-1, 87, статтею 89 (щодо диких тварин), статтею 90-1 (крім порушень санітарних норм), статтями 91-1 - 91-4, статтею 95 (крім порушень санітарних норм та норм ядерної безпеки), статтею 153, статтею 167 (щодо реалізації нафтопродуктів, екологічні показники яких не відповідають вимогам стандартів, норм та правил) і статтею 188 5 цього Кодексу. Від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право Головний державний інспектор України з охорони навколишнього природного середовища та його заступники, старші державні інспектори України з охорони навколишнього природного середовища, державні інспектори України з охорони навколишнього природного середовища, головні державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва і Севастополя та їх заступники, головні державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Чорного і Азовського морів та їх заступники, старші державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища, державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій.

При розгляді справи про адміністративні правопорушення Державна екологічна інспекція України та її територіальні органи повинні дотримуватися вимог Інструкції з оформлення Державною екологічною інспекцією України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої 05.07.2004 року наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України №264.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 251 КУпАП передбачає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 268 КУпАП України, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Отже, висновки про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення мають бути зроблені на підставі всебічного, повного і об'єктивного дослідження всіх обставин та доказів.

Щодо мораторію суд вважає, що при реалізації своїх повноважень відповідач повинен урахувати приписи Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Згідно з Законом України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено до 31.12.2018 року мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Вказаним Законом також встановлено підстави для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю).

Постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2017 року №1104 затверджений перелік органів державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» серед яких є Держекоінспекція та її територіальні органи (в частині здійснення у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства щодо екологічної та радіаційної безпеки).

Відповідно до ст. 50 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» екологічна безпека є такий стан навколишнього природного середовища, при якому забезпечується попередження погіршення екологічної обстановки та виникнення небезпеки для здоров'я людей.

Згідно з Положенням про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275, Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань здійснює у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства, зокрема, щодо: охорони земель, надр; екологічної та радіаційної безпеки; охорони і використання територій та об'єктів природно-заповідного фонду; охорони, захисту, використання і відтворення лісів; збереження, відтворення і невиснажливого використання біологічного та ландшафтного різноманіття; раціонального використання, відтворення і охорони об'єктів тваринного та рослинного світу; ведення мисливського господарства та здійснення полювання; охорони, раціонального використання та відтворення вод і відтворення водних ресурсів; охорони атмосферного повітря; формування, збереження і використання екологічної мережі; стану навколишнього природного середовища; поводження з відходами, небезпечними хімічними речовинами, пестицидами та агрохімікатами; здійснення заходів біологічної і генетичної безпеки стосовно біологічних об'єктів природного середовища під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованих організмів у відкритій системі.

Отже, суд приходить до висновку, що у 2018 році, мораторій на проведення перевірок для Держекоінспекції та її територіальних органів не діє в частині проведення заходів контролю саме з питань додержання екологічної та радіаційної безпеки.

Доказів, що відповідач діяв відповідно до чинного законодавства України, у тому числі в частині проведення заходів контролю з питань додержання екологічної та радіаційної безпеки, до суду не надано.

Позивачем надані докази, що СТОВ «СКІФ» має право без спеціальних дозволів та гірничого відводу видобувати підземні води, а саме: відповідно до частин 1 та 2 ст.23 Кодексу України «Про надра» (а.с.45, 98, 99-108, 109-116, 179-183).

Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України).

Відповідно до ч. 2, ч. 5 ст. 77 КАС України передбачає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Доказів на обґрунтування правомірності прийнятого державним інспектором Капустяним В.Л. постанови про накладання адміністративного стягнення на ОСОБА_1 по справі про адміністративне правопорушення №19/02.2-24 від 18.10.2018 року, відповідачем не надано, як і не було встановлено під час розгляду справи.

Враховуючи вище викладене, на підставі вимог чинного законодавства суд прийшов до висновку, що при винесенні постанови про адміністративне правопорушення державним інспектором Капустяним В.Л. не вжито заходів для забезпечення всебічного, повного і об'єктивного з'ясування всіх обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, а тому дії відповідача слід визнати неправомірними, а постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

Крім того, згідно з ч. 4 ст. 159 КАС України подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб'єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Як встановлено під час судового засідання 05.12.2018 року, копія оскаржуваної постанови позивачу державним інспектором Капустяним В.Л. направлялася поштою, яку ОСОБА_1 отримав 06.11.2018 року. Дату отримання листа 06.11.2018 року підтвердив свідок ОСОБА_4, яка проживає у сусідній квартирі у багатоповерховому будинку за місцем реєстрації позивача. Свідок пояснила, що інколи отримує поштову кореспонденцію для позивача, оскільки той не проживає постійно у своїй квартирі та працює в іншому населеному пункті. Листа від державної екологічної інспекції передала позивачу 06.11.2018 року, коли він приїхав у свою квартиру. Відтак, суд вважає, що позивачу слід поновити пропущений строк на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення.

Керуючись ст. ст. 2, 19, 20, 77, 159, 229, 242-246, 286 КАС України, ст. 47, ст. 280, п. 3 ч. 1 ст. 293 КУпАП, суд

ВИРІШИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення №19/02.2-24 від 18.10.2018 року.

Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову №19/02.2-24 від 18.10.2018 року про накладання адміністративного стягнення на ОСОБА_1 по справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ст. 47 КУпАП, винесену державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Капустяним Володимиром Леонідовичем, з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510,00 грн, провадження по справі закрити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного адміністративного суду через Котелевський районний суд Полтавської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя