Справа № 2040/7237/18
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2018-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

13 грудня 2018 р. № 2040/7237/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Дирявої К.І.,

представника позивача - Мирошник Т.Ю.,

представника позивача - Бредіхіної М.В.,

представника відповідача - Мироненка О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Асоціації "Єдність" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про визнання незаконною та скасування постанов,

В С Т А Н О В И В :

Асоціація "Єдність" звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати незаконною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.08.2018 року №31/2273/0/250-18-П;

- визнати незаконною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.08.2018 року №32/2274/0/250-18-П.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що оскаржувані постанови про накладення штрафу, прийняті відповідачем із порушенням встановленого порядку та із наданням невірної оцінки обставинам справи, у зв'язку з чим порушують права позивача та, як наслідок, підлягають скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 11.09.2018 року прийнято адміністративний позов до розгляду, відкрито спрощене провадження в зазначеній справі та призначено справу до розгляду по суті.

Представником відповідача через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву, в якому вказано, що підставою для прийняття оскаржуваних у справі рішень відповідача послугували обставини встановлення під час проведення перевірки порушень позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, за що останнього було визнано винним у вчиненні правопорушень у сфері містобудівної діяльності. Також представник відповідача зазначив, що суб'єкт владних повноважень під час прийняття оскаржуваних у даній справі постанов діяв у відповідності та на підставі вимог діючого законодавства, а відтак просив у задоволенні позовних вимог відмовити.

Представники позивача в судове засідання прибули, позовні вимоги підтримали та просили суд задовольнити позов.

Представник відповідача в судове засідання прибув, проти заявленого позову заперечував з підстав, викладених у письмових запереченнях на позов та додаткових поясненнях.

Заслухавши пояснення представників сторін, показання свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Асоціація "Єдність", , зареєстрована як суб'єкт господарювання 29.03.1999 року.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна будівля літ. «Т-1» (нежиле приміщення), загальною площею 220,20 кв. м. за адресою: майдан Захисників України, 15 у м. Харкові належить на праві приватної власності Асоціації «Єдність» на підставі договору купівлі-продажу від 15.12.1999 б/н.

Судовим розглядом справи встановлено, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради відповідно до наказу № 351, направлення для проведення позапланового заходу державного контролю від 18.07.2018 № 792-Н та направлення від 02.08.2018 № 851-Н, на підставі листа Адміністрації Слобідського району Харківської міської ради від 05.07.2018 № 1485/0/167-18 у період з 20.07.2018 р. по 02.08.2018 р. проведено позапланову перевірку дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: «Нежитлова будівля літ. «Т-1» за адресою: м. Харків, майдан Захисників України, 15», результати якої оформлено у вигляді акту № 792/851-А від 06.08.2018.

За результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті: «Нежитлова будівля літ. «Т-1» за адресою: м. Харків, майдан Захисників України, 15» у зв'язку з виявленням порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил відповідачем видано позивачу приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт №792/851-Пр-З від 06.08.2018 та про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №792/851-Пр-У від 06.08.2018 терміном усунення до 06.10.2018.

Також, з наявних в матеріалах справи доказів, а саме відзиву на позов та долучених до нього копій документів вбачається, що відповідачем складено декілька протоколів, в одному з яких зазначено, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на об'єкті «Нежитлова будівля літ. «Т-1» за адресою: м. Харків, майдан Захисників України, 15» виявлено порушення п. 1 ч. 1 ст. 34, ч.ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної», абз. 2 п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, а саме реконструкція нежитлової будівлі літ. «Т-1» за адресою: м. Харків, майдан Захисників України, 15 без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), за що передбачена відповідальність положеннями п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

В протоколі також вказано про виявлення порушення ч.ч. 1, 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903, а саме реконструкція нежитлової будівлі літ. «Т-1» за адресою: м. Харків, майдан Захисників України, 15 без забезпечення здійснення авторського нагляду. Об'єкт має ознаки об'єкта з незначними наслідками (СС 1), за що передбачена відповідальність п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Також у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначено про виявлене порушення ч. 1, 2 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903, а саме реконструкція нежитлової будівлі літ. «Т-1» за адресою: м. Харків, майдан Захисників України, 15 без забезпечення здійснення технічного нагляду. Об'єкт має ознаки об'єкта з незначними наслідками (СС1), за що передбачена відповідальність п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Зі змісту вказаних протоколів вбачається, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 20.08.2018 о 11 год. 00 хв.

При цьому, у відповідній графі вказаних протоколів зазначено, що останні видавались уповноваженій особі підприємства Бредіхіній М.В., яка від їх отримання та підпису відмовилась.

З наявних в матеріалах справи доказів встановлено, що у зв'язку з відмовою уповноваженої особи Асоціації «Єдність» від підписання протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, останні відповідачем були направлені на адресу позивача засобами поштового зв'язку із супровідним листом, докази чого представником відповідача долучено до матеріалів справи (а.с. 72-73).

При цьому, з наявної в матеріалах справи копії листа відповідача від 16.08.2018 №2259/0/250-18 вбачається, що останнім було повідомлено позивача про обставини того, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за наслідками позапланової перевірки на об'єкті: «Нежитлова будівля літ. «Т-1» за адресою: м. Харків, майдан Захисників України, 15», щодо чого складено акт № 792/851-А та протоколи від 06.08.2018 призначено на 20.08.2018 о 11:00 у приміщенні Інспекції за адресою: м. Харків, пров. Соборний, 1, каб. 205. Вказаний лист було отримано представником позивача 16.08.2018 року, про що свідчить підпис останнього на листі (а.с. 71).

Під час судового розгляду справи судом встановлено, що за результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем було визнано позивача винним у вчиненні правопорушень у сері містобудівної діяльності передбачених п. 2, 5, 6 ч. 2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Отже, судом встановлено, що за результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №30/2272/0/250-18-П, за виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлової будівлі літ. «Т-1» без подання повідомлення про початок виконання будівельних, щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС 1), чим порушено п. 1 ч. 1 ст. 34, ч.ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 13 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, за що накладено штраф у сумі 66276,00 грн.

Постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 31/2273/0/250-18-П, за виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлової будівлі літ. «Т-1» без забезпечення здійснення авторського нагляду, чим порушено ч. 1, 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903, за що накладено штраф у сумі 92050,00 грн.

Також постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №32/2274/0/250-18-П, за виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлової будівлі літ. «Т-1» без забезпечення здійснення технічного нагляду, чим порушено ч.ч. 1, 2 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903, за що накладено штраф у сумі 73640,00 грн.

Як вказано представником позивача під час судового розгляду справи, позивач згоден з виявленими порушеннями, які мали місце під час реконструкції на об'єкті та погоджується із постановою №30/2272/0/250-18-п від 20.08.2018 р. та визнає себе винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», у зв'язку з чим платіжним дорученням № від 31.08.2018 р. позивачем сплачено штраф у розмірі 66276,00 грн.

Позивач, не погодившись із іншими двома постановами про накладення штрафу звернувся до суду за захистом свого порушеного права. При цьому, на думку позивача, інші дві постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є протиправними та підлягають скасуванню. Так представником позивача вказано, що в будівлі, яка була об'єктом перевірки, позивачем проводилися будівельні роботи, пов'язані з переплануванням приміщень, відновленням експлуатаційних характеристик будівлі, шляхом заміни та технічного відновлення ресурсу його складових частин, поліпшенням архітектурної виразності та благоустрою території. При цьому, протягом всього періоду будівництва, з дати фактичного початку виконання будівельних робіт на об'єкті до моменту перевірки, здійснення технічного нагляду за дотриманням вимог законодавства виконувалося відповідальним спеціалістом - заступником директора з господарчої частини, який є відповідальним за технічний нагляд та авторський нагляд, нагляд за технічним станом будівель, споруд та інженерних мереж згідно наказу підприємства позивача від 15 червня 2016 року № Єд-28. Зазначений спеціаліст здійснював технічний нагляд та авторський нагляд за виконанням будівельно-монтажних робіт, контролював хід виконання планів будівництва, відповідність об'ємів, термінів і якості будівельно-монтажних робіт, а також якості застосовуваних матеріалів, виробів, конструкцій затвердженій проектно-кошторисної документації, робочим кресленням, будівельним нормам і правилам, стандартам, технічним умовам, нормам охорони праці. Також представником позивача вказано, що на сьогодні в законодавстві України відсутні правові норми, якими прямо та безсумнівно визначена обов'язковість здійснення авторського нагляду при виконанні перелічених в акті робіт на об'єкті з незначними наслідками СС1, а отже позивачем не порушено положень законодавства, на які посилається відповідач. Крім того, представником позивача вказано, що позивач фактично порушив ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», однак притягується до відповідальності неодноразово за порушення норм ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Положеннями п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначено повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки.

Відповідно до п.п. 16, 17 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до абз. 1 п. 11 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, у разі вчинення одним суб'єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності протокол складається стосовно кожного правопорушення окремо.

Під час судового розгляду справи із наданих представником позивача пояснень встановлено, що нею було отримано один протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому було викладено усі три встановлені порушення та в якому вказано, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 17.08.2018 року о 11:00 год., а отже від отримання інших протоколів представник позивача відмовилась.

Представником відповідача у наданому до суду відзиві на позов вказано, що копія протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яка долучена позивачем до позовної заяви не є протоколом, який складений за результатами позапланового заходу та офіційно представнику позивача не надавався. Також вказано, що примірник вказаного протоколу був складений як чорновий варіант, з метою погодження дати розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності з суб'єктом містобудування та роз'яснення представнику позивача попередньої кваліфікації правопорушень. У копії протоколу, який долучено представником позивача до позовної заяви відсутня відмітка про отримання примірника такого протоколу представником позивача, а отже відповідачу не відомо, яким чином такий примірник протоколу опинився у позивача.

Суд також зазначає, що у судовому засіданні було допитано в якості свідка ОСОБА_1, тобто особу, якою підписано усі наявні в матеріалах справи копії протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності як надані представником позивача, так і надані представником відповідача, яким було повідомлено, що про обставини отримання представником позивача неузгодженого варіанту протоколу йому не відомо, оскільки такий представникам підприємств не видається. Натомість, свідком вказано, що після узгодження усіх відомостей у протоколі було складено окремі протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за кожним окремим порушенням та конкретизовано дату розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Як вказано свідком вже узгоджені протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності вручались представнику позивача, проте остання від їх отримання відмовилась.

Згідно з абз. 3 п. 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до абз. 6 п. 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 № 244 надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб'єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб'єктом містобудування.

Згідно п. 4 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, у разі вчинення одним суб'єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності штраф накладається за кожне правопорушення окремо.

Відповідно до п. 22 Порядку постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Згідно п.п. 16, 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи. Справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

З приводу встановлених перевіркою порушень позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, які послугували підставами для прийняття оскаржуваних у даній справі постанов про накладення штрафу, судом встановлено наступне.

Зі змісту акту №792/851-А від 06.08.2018 року вбачається, що перевіряючими особами під час проведення перевірки виявлено, що в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, відсутня інформація щодо об'єкту за адресою м. Харків, майдан Захисників України, 15.

Зі змісту акту перевірки та наданого представником відповідача відзиву на позов вбачається, що під час перевірки встановлено, що в нежитловій будівлі літ «Т-1» проводяться будівельні роботи з реконструкції з втручанням в несучі та огороджувальні конструкції, а саме: проведено будівельні роботи з влаштування у зовнішніх несучих стінах (з головного фасаду) трьох дверних отворів замість віконних (при проведенні вищевказаних робіт демонтовано нижню частину підвіконня), до двох дверних отворів влаштовано бетоні сходи на земельній ділянці орієнтовною площею 6,0 м2 без правовстановлюючих документів на використання земельної ділянки (згідно акту обстеження земельної ділянки складеним відділом самоврядного контролю за використання земель Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 06.08.2018) також з дворового фасаду (тильної сторони зазначеної будівлі) у зовнішній несучій стіні на місце 3-х отворів для воріт влаштовано дверні отвори. При цьому, яз встановлено перевіряючими за наслідком влаштування бетонних сходів змінено зовнішню конфігурацію будівлі літ. «Т-1».

Також зі змісту акту вбачається, що приміщення № 1 та № 2 (згідно технічного паспорту від 12.11.1997) перебудовано у (шість) приміщень. Згідно технічного паспорту на громадський будинок - нежитлову будівлю літ. «Т-1» на майдані Захисників України № 15, виготовленого ТОВ «АКТУАЛЬ 2017» 23.07.2018, зазначена будівля літ «Т-1» складається з 6-ти приміщень: № 1 - основне нежитлове площею 101,8 кв.м. (без визначення функціонального призначення), № 2 - основне нежитлове площею 41,8 кв.м. (без визначення функціонального призначення), № 3 - основне нежитлове площею 61,1 кв.м. (без визначення функціонального призначення), № 4 - санвузол площею 2,0 кв.м., № 5 - санвузол площею 2,0 кв.м., № 6 - підсобне нежитлове приміщення площею 11,5 кв.м. В технічному паспорті від 12.11.1997 відсутні дані щодо забезпечення приміщень водопостачанням та каналізацією, в той же час в технічному паспорті від 23.07.2018 зазначено приміщення санвузлів.

Як вказано представником відповідача зазначена будівля має ознаки об'єкта з незначними наслідками (СС1) та не призначена для використання у якості 2-х гаражів.

У акті перевірки зафіксовано, що відповідно до листа Управління містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради від 06.08.2018 № 6108/0/27-18 (вх. 1257/0/249-18 від 06.08.2018) вихідні дані, а саме містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкту за адресою: м. Харків, майдан Захисників України, 15 не надавались.

При цьому, вказано, що будівля реконструюється без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів з незначним класом наслідків СС1, проектна документація відсутня та замовником не представлено документів щодо забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

Згідно з пп. ж) п. 4.2 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» організація будівельного виробництва включає заходи щодо, зокрема, здійснення авторського та технічного нагляду під час будівництва об'єктів, а також за необхідності, науково-технічного супроводу відповідно до ДБН В.1.2-5.

Відповідно до п. 8.3 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» під час будівництва здійснюється державний та виробничий контроль, авторський та технічний нагляд.

Згідно п. 8.5 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» авторський нагляд здійснюється протягом періоду будівництва.

Відповідно до п.п. 2, 3 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903, технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об'єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення)

такого об'єкта. Технічний нагляд здійснюють особи, що мають виданий відповідно до законодавства архітектурно-будівельною атестаційною комісією кваліфікаційний сертифікат.

При цьому, суд зазначає, що згідно з положеннями ст. 1 Закон України «Про архітектурну діяльність» замовник - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування.

Відповідно до ст. 1 Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно п. 3.6 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» замовник будівництва - фізична чи юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку для забудови чи володіє на законних підставах об'єктом будівництва, на якому має намір виконувати будівельні роботи.

Суд зазначає, що у положеннях Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» відсутнє визначення поняття «замовник», проте визначення вказаного терміну наведено у інших нормативно-правових актах.

Отже, відповідно до положень ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України або видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Як передбачено положеннями ч. 3 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» для отримання дозволу на виконання будівельних робіт подається заява з необхідними додатками.

Відповідно до п. 28 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, замовник (його уповноважена особа) подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю заяву про отримання дозволу за формою, наведеною у додатку 10 до цього Порядку.

З аналізу вищевказаних норм законодавства слід дійти висновку, що замовником є фізична або юридична особа яка має у власності або у користуванні земельну ділянку для забудови чи володіє на законних підставах об'єктом будівництва, на якому має намір виконувати будівельні роботи та подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву (декларацію/повідомлення про початок виконання будівельних робіт, заяву

про отримання дозволу на виконання будівельних робіт).

При цьому, як передбачено приписами п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1).

З огляду на вищезазначене законодавством визначено фізичну або юридичну особу як замовника ще до подання вищевказаної заяви (декларації/повідомлення про початок виконання будівельних робіт, заяви про отримання дозволу на виконання будівельних робіт), що свідчить про обставини того, що замовником є фізична або юридична особа, яка має всі обов'язкові передумови для подання в установленому законодавством порядку відповідної заяви, з метою отримання права на виконання будівельних робіт.

Однак, суд зазначає, що оскільки за неподання замовником вищевказаної заяви (виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання) передбачено відповідальність, слід дійти висновку, що замовник це фізична або юридична особа яка має у власності або у користуванні земельну ділянку для забудови чи володіє на законних підставах об'єктом будівництва, на якому має намір виконувати будівельні роботи та подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву (декларацію/повідомлення про початок виконання будівельних робіт, заяву про отримання дозволу

на виконання будівельних робіт) або зобов'язана подати таку заяву.

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 24.07.2018 у справі № 813/408/16.

Під час судового розгляду справи встановлено, що будівельні роботи на спірному об'єкті будівництва виконувались підрядником - товариством з обмеженою відповідальністю «Квінта, ЛТД», на підставі договору підряду між Асоціацією «Єдність» (Замовник) та товариством з обмеженою відповідальністю «Квінта, ЛТД» (Виконавець).

Отже, суд приходить до висновку, що в даному випадку позивач фактично є замовником, оскільки такого статусу ним набуто у момент виникнення у нього наміру виконувати будівельні роботи, що виражається у поданні в установленому законодавством порядку відповідної заяви, початку фактичного виконання будівельних робіт, звернення до проектної організації з замовленням на проектування тощо.

Проте як встановлено під час судового розгляду справи підрядником на підставі договору здійснювались будівельні роботи без направлення відповідного повідомлення про їх початок, що позивачем визнається та не заперечується.

При цьому, позивачем в позовній заяві зазначено, що протягом всього періоду будівництва, з дати фактичного початку виконання будівельних робіт на об'єкті до моменту перевірки Інспекції, здійснення технічного нагляду за дотриманням вимог законодавства виконувалося відповідальним спеціалістом - заступником директора з господарчої частини, який є відповідальним за технічний та авторський нагляд, нагляд за технічним станом будівель, споруд та інженерних мереж згідно наказу позивача від 15.06.2018 № Єд-28.

Судовим розглядом справи встановлено, що під час проведення перевірки перевіряючим не було надано договору на здійснення технічного нагляду між замовником та особою, яка має відповідний кваліфікаційний сертифікат, виданого відповідно до законодавства архітектурно-будівельною комісією, що свідчить про необґрунтованість вказаних доводів позивача та неможливість їх врахування судом. При цьому, копія посвідчення № 4435 Учбового центру з охорони праці «ТехИнформСервіс», виданого заступнику директора з технічних питань Фисюку Володимиру Володимировичу, не є документом, що надає право на здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури.

Також суд зазначає, що відповідно до ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» передбачає під час будівництва об'єктів складання відповідних актів (акти на закриття прихованих робіт, акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій) та журналів, у яких мають бути відмітки осіб, які здійснюють авторський та технічний нагляд.

Згідно із п. 2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903, авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

З аналізу вищевказаних норм слід дійти висновку, що авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкту архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами відповідно до законодавства та договору із замовником.

Суд зазначає, що ані під час проведення перевірки, ані під час судового розгляду справи позивачем не надано договору на здійснення авторського нагляду між замовником та автором проекту об'єкту архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами відповідно до законодавства.

При цьому, доводи позивача стосовно того, що заступник директора з господарської частини Фисюк Володимир Володимирович є відповідальним за технічний та авторський нагляд, не можуть бути враховані судом як належні, оскільки вказана особа не є архітектором - автором проекту об'єкту архітектури, розробником затвердженого проекту або уповноваженою особою відповідно до законодавства та договору із замовником на здійснення авторського нагляду, а отже він не може здійснювати авторський нагляд під час будівництва об'єкта архітектури.

Стосовно доводів представників позивача щодо повторності притягнення позивача до відповідальності з огляду на обставини того, що порушення в частині не здійснення позивачем належного авторського та технічного нагляду є похідними від порушення про відсутність проектної документації, що є порушенням ч.1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», що послугувало підставою для видання відповідачем припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт « 792/851-Пр-З від 06.08.2018 року та припису про усунення порушень №792/851-Пр-У від 06.08.2018 року, порушень а не окремими складами правопорушень, суд зазначає наступне.

Як вбачається зі змісту оскаржуваних у даній справі рішень відповідача останні прийняті у зв'язку із встановленими порушеннями позивача законодавства у сфері містобудівної діяльності, за що визначено відповідність положеннями Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», відповідно до положень ч.2 ст. 2 якого суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб; незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством, - у розмірі п'ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Отже, враховуючи обставини того, що у даному випадку позивач виступає в якості замовника виконання будівельних робіт, то за кожним окремим вчиненим ним порушенням законодавством визначено окрему відповідальність.

Таким чином, суд приходить до висновку, що під час розгляду справи знайшли своє підтвердження обставини вчинення позивачем правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що і послугували підставою для прийняття оскаржуваної в даній справі постанови про накладення штрафу.

В той же час, допущені відповідачем процедурні порушення не нівелюють обов'язку позивача дотримуватись норм діючого законодавства та встановленого порядку здійснення будівельних робіт та фактично не вплинули на обставини притягнення позивача до відповідальності, оскільки позивач, користуючись своїм правом, звернувся із даним позовом до суду задля захисту порушених прав, однак не надав доказів, які б могли вплинути на прийняте відповідачем рішення та спростували б висновки відповідача стосовно допущеного правопорушення.

Отже, доводи позивача не можуть слугувати підставою для скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.08.2018 року №31/2273/0/250-18-П та №32/2274/0/250-18-П.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, з врахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з'ясувавши обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог Асоціації "Єдність".

Розподіл судових витрат здійснюється в порядку ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 243-246, 250, 255, 257-262, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Асоціації "Єдність" (61001, м. Харків, м-н Захисників України, 15) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (м-н Конституції, 7, м. Харків, 61003) про визнання незаконною та скасування постанов - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення виготовлено 19 грудня 2018 року.

Суддя Мельников Р.В.