Справа № 820/6604/16
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2018-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

10.12.2018 р. № 820/6604/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Дирявої К.І.,

представника третьої особи - Карнаухової І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до державного реєстратора Виконавчого комітету Черкаської міської ради Цап Олени Михайлівни, державного реєстратора Обухівської районної державної адміністрації Київської області Кульбачної Юлії Миколаївни, приватного нотаріуса Івченко А.В., Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради, треті особи - відділ державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Святошинського району Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, товариство з обмеженою відповідальністю "ТрансНова", Компанія "BLISKA HOLDINDS LIMITED" про визнання протиправними та скасування реєстраційних дій,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати наступні реєстраційні дії: №4003425 від 23.06.2016; №5003425 від 23.06.2016; №6003425 від 29.06.2016; №7003425 від 30.06.2016; №8003425 від 12.09.2016; №9003425 від 12.09.2016; №0003425 від 13.10.2016; №1003425 від 03.11.2016; №2003425 від 23.11.2016 щодо ТОВ "Транснова".

Ухвалою суду від 08.12.2016 року відкрито провадження в адміністративній справі за вищевказаним позовом, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 23.05.2017 року було залучено Компанію "BLISKA HOLDINDS LIMITED" (Міхалакопулу, 25, Чапо Централ Тауер, офіс М 104, 1075 Нікосія, Республіка Кіпр) як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача в адміністративній справі №820/6604/16.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2017 року було задоволено клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "ТрансНова" про зупинення провадження по справі № 820/6604/16 до надходження відповіді іноземного суду або іншого компетентного органу на судове доручення про надання правової допомоги у справі. Ухвалено для вручення повідомлення про день судового розгляду, адміністративного позову з доданими до нього документами третій особі по справі - Компанії "BLISKA HOLDINGS LIMITED" (Міхалакопулу, 25 Чапо Централ Тауер, офіс М104, 1075 Нікосія, Республіка Кіпр, КІПР) звернутися з судовим дорученням до компетентного органу Республіки Кіпр в порядку, встановленому двосторонньої угодою від 06.09.2004 р. "Договір між Україною і Республікою Кіпр про правову допомогу в цивільних справах. Зупинено провадження по справі № 820/6604/16 за адміністративним позовом ОСОБА_2 до державного реєстратора Виконавчого комітету Черкаської міської ради Цап Олени Михайлівни, державного реєстратора Обухівської районної державної адміністрації Київської області Кульбачної Юлії Миколаївни, приватного нотаріуса Івченко А.В., Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради, треті особи - відділ державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Святошинського району Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, товариство з обмеженою відповідальністю "ТрансНова", Компанія "BLISKA HOLDINDS LIMITED" про визнання протиправними та скасування реєстраційних дій до надходження відповіді іноземного суду або іншого компетентного органу на судове доручення про надання правової допомоги у справі.

Ухвалою суду від 28.08.2018 року поновлено провадження у справі №820/6604/16 та призначено розгляд справи у судовому засіданні.

У судове засідання призначене на 10.12.2018 року о 15:00 годині позивач або представник позивача не прибули, про дату, час та місце слухання справи повідомлені належним чином. Через канцелярію суду від представника позивача надійшло клопотання про перенесення судового засідання, в обґрунтування якого вказано, що перебуваючи в іншому судовому засіданні Харківського апеляційного суду в якості захисника підозрюваного, єдиний представник позивача у даній справі не може прибути в судове засідання.

Відповідачі державний реєстратор Виконавчого комітету Черкаської міської ради Цап Олена Михайлівна, державний реєстратор Обухівської районної державної адміністрації Київської області Кульбачна Юлія Миколаївна, приватний нотаріус Івченко А.В., Департамент організаційного забезпечення Черкаської міської ради в судове засідання не прибули, про дату, час та місце слухання справи повідомлені належним чином.

При цьому, матеріали справи містять клопотання про розгляд справи без участі Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради, державного реєстратора Обухівської районної державної адміністрації Київської області Кульбачної Юлії Миколаївни та приватного нотаріуса Івченко А.В.

Представники третіх осіб - відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Святошинського району Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, компанії "BLISKA HOLDINDS LIMITED" в судове засідання не прибули, про дату, час та місце слухання справи повідомлялись належним чином.

Представник третьої особи товариства з обмеженою відповідальністю "ТрансНова" в судове засідання прибув, проти заявленого позову заперечувала.

Статтею 205 КАС України визначено правове регулювання наслідків неявки в судове засідання учасників справи, які спрямовані на забезпечення прав щодо участі у судовому розгляді осіб, які беруть участь у справі, у разі їх неприбуття з об'єктивних причин.

Відповідно до положень ч.3 ст. 205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

Суд зазначає, що враховуючи, що розгляд справи у попередньо призначеному судовому засіданні на 20.11.2018 року було відкладено, зокрема, за клопотанням представника позивача, що вказує на повторність неявки в судове засідання вказаного учасника справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для розгляду справи за відсутності позивача або представника позивача.

У судовому засіданні судом поставлено на обговорення питання щодо закриття провадження у справі за вищевказаним позовом, у зв'язку з тим, що справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Представник третьої особи товариства з обмеженою відповідальністю "ТрансНова" у судовому засіданні заперечень проти закриття провадження у справі не висловила.

Позивачем в обґрунтування адміністративного позову вказано, що 15.06.2016 р. між ним та гр. ОСОБА_6 - продавець укладено правочин у формі письмового договору купівлі-продажу корпоративних прав, в рамках якого продавцем було здійснено добровільне, платне, відчуження 100 % корпоративних прав у Товаристві з обмеженою відповідальністю «Транснова» на користь покупця, тобто позивача. При цьому, за вчинення дій з передачі корпоративних прав позивачем, в якості покупця було сплачено грошові кошти визначені договором.

В подальшому, 16.06.2016 р. ОСОБА_6 складено заяву на адресу товариства, в якій останній повідомляв про відступлення належної йому частки в статутному капіталі ТОВ «Транснова», що становить 100%. Підпис на вказаній заяві було посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Федоренко В.В. та зареєстровано в реєстрі. Позивачем також було складено заяву про прийняття до складу учасників ТОВ «Транснова», з нотаріальним посвідченням підпису приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Федоренко В.В., яку зареєстровано в реєстрі.

Зі змісту позову вбачається, що після підписання договору купівлі-продажу від 15.06.2016 р. та складання заяв на адресу загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Транснова», 16.06.2016 р. проведено загальні збори учасників вказаного підприємства, на яких був присутній єдиний учасник, який володів 100% голосів у статутному капіталі та, крім того, участь у зборах приймав позивач, як особа, що виявила бажання стати новим учасником ТОВ "Транснова", а також особа, яка мала бути обрана новим директором - ОСОБА_8.

На вказаних зборах учасників ТОВ "Транснова" було розглянуто питання та прийнято рішення про вихід зі складу учасників ТОВ "Транснова" ОСОБА_6, включення до ТОВ "Транснова" нового учасника, ОСОБА_2 та звільнення і обрання нового директора ОСОБА_8

Як вказано позивачем 21.06.2016 р. з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань йому стало відомо, що реєстрація змін щодо ТОВ "Транснова" закінчена та нові відомості внесено до реєстру. Однак, 23.06.2016 р. в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з'явилась інформація про те, що новим учасником ТОВ "Транснова" є невідомий позивачу громадянин ОСОБА_9, який також є керівником ТОВ "Транснова", а також змінено адресу реєстрації на нову.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачу стало відомо про обставини того, що зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо виключення його та включення ОСОБА_10 до учасників товариства вносились державним реєстратором на підставі договору купівлі-продажу від 20.06.2016 року, відповідно до якого позивач відчужив 100% корпоративних прав у Товаристві з обмеженою відповідальністю "Транснова" на користь ОСОБА_9, на якому стоїть підпис позивача. Однак, як зазначено позивачем договір ним не підписувався та жодного бажання на відчуження вказаних корпоративних прав позивач не мав.

Отже, як зазначено позивачем, оскільки на момент вчинення вказаних дій він був єдиним засновником та учасником товариства, який володіє часткою в розмірі 100%, проведення загальних зборів та прийняття на них рішень без його участі є неможливим, а отже вчинені відповідачами реєстраційні дії, які також здійснювались і на підставі договору купівлі-продажу, що позивачем не підписувався, є протиправними і порушують права позивача з огляду на що підлягають скасуванню.

Суд зазначає, що відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі "Zand v. Austria" вказав, що словосполучення "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття "суд, встановлений законом" у частині першій статті 6 Конвенції передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з &l ;…&gs; питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів &l7;…&?к;". З огляду на це не вважається "судом, встановленим законом" орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії.

Положеннями пункту 1 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Згідно пунктом 2 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до частини 1 статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб'єкт владних повноважень" означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, іншим суб'єктом при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій. Між тим, оспорювання правомірності набуття фізичною чи юридичною особою спірного майна має вирішуватися у порядку цивільної (господарської) юрисдикції.

Необхідною ознакою суб'єкта владних повноважень є здійснення ним публічно-владних управлінських функцій. Ці функції суб'єкт повинен виконувати саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.

Суд зазначає, що спір, що розглядається, не є спором між учасниками публічно-правових відносин, оскільки відповідачі, приймаючи оскаржувані рішення про державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи, не мали публічно-правових відносин саме з позивачем. Прийняті відповідачами оскаржувані рішення про державну реєстрацію стосувались реєстрації прав інших осіб, а не позивача.

Враховуючи наведені позивачем обґрунтування позовних вимог, суд зазначає, що останній фактично вказує на наявність у нього прав 100 % статутного капіталу у ТОВ "Транснова", набутого на підставі договору купівлі-продажу корпоративних прав від 15.06.2016 року, а також не здійснення ним подальшого відчуження таких прав ОСОБА_9 відповідно до договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ "Транснова" від 20.06.2016 року, у зв'язку з чим у державних реєстраторів під час вчинення оскаржуваних у даній справі реєстраційних були відсутні підстави для їх вчинення.

Також суд зазначає, що з наявних в матеріалах справи доказів, а саме копій реєстраційної справи ТОВ "Транснова" вбачається, що позивач не був заявником стосовно оскаржуваних реєстраційних дій, тобто останні були вчинені за заявами інших осіб, а отже такий спір є спором про цивільне право незалежно від того, чи здійснено державну реєстрацію прав на нерухоме майно з дотриманням державним реєстратором вимог законодавства та чи заявляються, окрім вимог про скасування оспорюваного рішення, запису в державному реєстрі прав, також вимоги про визнання недійсними правочинів, на підставі яких прийнято оспорювані рішення, здійснено оспорювані записи.

З врахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що спір у цій справі не є публічно-правовим, а оскарження позивачем рішень про державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи безпосередньо пов'язане із захистом позивачем свого цивільного права у спорі щодо купівлі-продажу частки у статному капіталі ТОВ "Транснова" з особою, яка не заперечує законності дій державного реєстратора з проведення таких реєстраційних дій. Вказане свідчить про те, що такий спір має приватноправовий характер. З огляду на суб'єктний склад сторін спору він має вирішуватися за правилами цивільного судочинства.

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 04.09.2018 року у справі №823/2042/16.

Суд зазначає, що згідно із положеннями частини 1 статті 19 Цивільного процесуального кодексу України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

З огляду на вищевикладене, суд зазначає, що спір пов'язаний із реалізацією цивільного права фізичної особи, згідно зі статтею 19 ЦПК України розглядається в порядку цивільного судочинства.

Також суд зазначає, що хоча позивачем в адміністративному позові і зазначено про порушення відповідачами в частині виконання обов'язків покладених ст.ст. 10, 18 Закону України №1952-IV та не відмовлено у проведенні державної реєстрації на підставі пункту 3, 5 ч.1 ст. 24 Закону України №1952-IV, однак питання правомірності укладення цивільно-правових угод, на підставі яких відбулись реєстраційні дії, є визначальним, оскільки є основним доводом позивача стосовно здійснення відповідачами державної реєстрації на підставі правочинів, які є нікчемними, чому судом має бути надана оцінка.

Отже, в даному випадку, скасування рішень відповідачів з проведення реєстраційних дій, обов'язково будуть впливати на майнові права тієї особи, щодо якої ці реєстраційні дії буде скасовано.

Визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з'ясування всіх обставин у справі й обов'язок суб'єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій чи рішень, на відміну від визначального принципу цивільного судочинства, який полягає у змагальності сторін. Суд, який розглянув справу, що не належить до його юрисдикції, не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні ч. 1 ст. 6 Конвенції.

Зазначена позиція суду відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 04.04.2018 року у справі №817/1048/16.

З огляду на вище викладене, суд приходить до висновку, що даній спір не є публічно-правовим та не належить до юрисдикції адміністративного суду.

При цьому, суд зазначає, що враховуючи вище зазначене в даному випадку наявний спір про право між позивачем та фізичними особами, за заявами яких вчинено оскаржувані реєстраційні дії, а отже останній слід вирішувати в порядку цивільного судочинства.

Згідно із п.1 ч.1 ст.238 Кодексу адміністративного судочинства України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_2.

Керуючись ст.ст. 238, 243, 248, 250, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Закрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до державного реєстратора Виконавчого комітету Черкаської міської ради Цап Олени Михайлівни, державного реєстратора Обухівської районної державної адміністрації Київської області Кульбачної Юлії Миколаївни, приватного нотаріуса Івченко А.В., Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради, треті особи - відділ державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Святошинського району Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, товариство з обмеженою відповідальністю "ТрансНова", Компанія "BLISKA HOLDINDS LIMITED" про визнання протиправними та скасування реєстраційних дій.

Роз'яснити позивачу, що він має право звернутись із відповідним позовом до місцевого загального суду в порядку цивільного судочинства.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 18 грудня 2018 року.

Суддя Мельников Р.В.