Справа № 826/6907/17
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2018-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/6907/17 Суддя першої інстанції: Арсірій Р.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Степанюка А.Г.,

суддів - Губської Л.В., Карпушової О.В.,

при секретарі - Ліневській В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на прийняте у порядку письмового провадження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області, третя особа - ОСОБА_2, про визнання протиправним та скасування рішень, зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

У травні 2017 року ОСОБА_1 (далі - Позивач, ОСОБА_1.) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - Відповідач-1, ВКДКА), Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області (далі - Відповідач-2, КДКА Черкаської області), третя особа - ОСОБА_2 (далі - Третя особа, ОСОБА_2.), в якому, з урахуванням заяви про зміну предмету позову, просив:

- визнати протиправним та скасування рішення КДКА Черкаської області від 11.11.2016 року №239 про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2;

- визнати протиправним та скасувати рішення ВКДКА №ІІІ-007/2017 року від 29.03.2017 року про залишення скарги ОСОБА_1 без задоволення, а рішення КДКА Черкаської області від 11.11.2016 року №239 про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 - без змін;

- зобов'язати КДКА Черкаської області розглянути скаргу ОСОБА_1 щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_2

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.09.2018 року у задоволенні позову відмовлено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що відповідачами здійснені всі передбачені чинним законодавством дії щодо проведення перевірки відомостей, викладених у скарзі, доказів на підтвердження порушень ОСОБА_2 присяги адвоката та Правил адвокатської етики матеріали справи не містять, спори щодо захисту честі, гідності та ділової репутації не охоплюються компетенцією кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у зв'язку з чим підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що судом першої інстанції необґрунтовано зазначено про відсутність доказів порушення ОСОБА_2 чинного законодавства та Правил адвокатської етики, оскільки матеріалами справи доводиться протилежне, оскільки негативними висловлюваннями Третя особа звинуватила Позивача у вчиненні злочинів, яких останній не вчиняв, що свідчить про ставлення ОСОБА_2 під сумнів презумпції невинуватості. З огляду на викладене зазначає, що оскаржувані рішення Відповідачів не відповідають вимогам законодавства з підстав їх невмотивованості. Крім того, наголошує на ненаданні судом першої інстанції оцінки всім аргументам учасників справи, зокрема, посиланню Позивача на невідповідність рішення ВКДКА вимогам законодавства в частині відсутності вказівки про порядок видачі рішення.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.10.2018 року відкрито апеляційне провадження у справі та встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.11.2018 року справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 05.12.2018 року, яке у подальшому було відкладено на 19.12.2018 року.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 просить відмовити в її задоволенні, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. В обґрунтування своєї позиції зазначає, що судом першої інстанції не досліджувалися аргументи ОСОБА_1 щодо позовних вимог до КМКА Черкаської області, оскільки відповідні аргументи Позивачем не наводилися. Стверджує, що у своїй скарзі щодо неправомірної поведінки адвоката ОСОБА_1 посилався на норми законодавства, які не можуть бути застосовані до Третьої особи взагалі. Наголошує, що ВКДКА не вправі перебирати на себе повноваження суду щодо обставин заподіяння шкоди честі, гідності та ділової репутації особи. Підкреслює, що оціночні судження ОСОБА_2 щодо обставин, які неодноразового висвітлювалися у засобах масової інформації, не можуть мати наслідком притягнення особи до відповідальності. Звертає увагу, що не може бути скасовано рішення лише з одних формальних міркувань, у зв'язку з чим відсутність у рішенні ВКДКА вказівки на порядок його видачі не є підставою для скасування останнього.

У відзиві на апеляційну скаргу ВКДКА просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. При цьому наголошувала на тому, що рішенням ВКДКА було надано повну та всебічну оцінку доводам скаржника, а також підкреслено, що питання захисту честі, гідності і ділової репутації повинно вирішуватися у судовому порядку. Зазначала, що критична оцінка адвокатом загальновідомої інформації не може мати своїм наслідком притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення адвокатської етики. Стверджувала, що саме по собі рішення ВКДКА не є юридично значимим для ОСОБА_1, адже за своєю суттю не порушує права, свободи чи інтереси останнього. Підкреслювала на обґрунтованості висновків суду першої інстанції про те, що виключно до компетенції дисциплінарних комісій адвокатури належить вирішення питання щодо наявності або відсутності дисциплінарного проступку адвоката. Крім того, звертала увагу, що в оскаржуваному судовому рішенні надана повна та всебічна оцінка у своїй сукупності всім аргументам учасників справи.

Від КДКА Черкаської області в установлені судом строки відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.

У судовому засіданні представник Апелянта доводи апеляційної скарги підтримав та просив суд її вимоги задовольнити повністю з викладених у ній підстав.

Представник Відповідача-1, як і Третя особа, наполягали на залишенні апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідач-2, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не прибув.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення учасників справи, повно та всебічно дослідивши обставини справи, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.

Як вбачається з матеріалів справи та було встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 звернувся до ВКДКА зі скаргою щодо вчинення адвокатом ОСОБА_2 дисциплінарного проступку, порушення правил адвокатської етики, порушення присяги адвоката України та неналежної поведінки адвоката (т. 1 а.с. 167-172). Підставою даної скарги визначено те, що під час виступу 30.07.2016 року на телеканалі « 1+1» у програмі «Українські сенсації. Время Ч» ОСОБА_2 зазначив, що ОСОБА_1 під час перебування на посаді Київського міського голови оформлював земельні ділянки на студентів і перепродавав іншим особам, а також продавав комунальну власність за копійки. На думку Позивача, такі вислови Третьої особи є наклепом, порушують принцип презумпції невинуватості, а також порушують немайнові права позивача на честь, гідність та ділову репутацію та є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

ВКДКА листом від 05.09.2016 року №2294 направила скаргу ОСОБА_1 для розгляду до КДКА Черкаської області (т. 1 а.с. 166).

За результатом розгляду вказаної скарги КДКА Черкаської області прийняла рішення від 11.11.2016 року №239 про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 з підстав відсутності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку (т. 1 а.с. 19-21). У даному рішенні Відповідач-2 зазначив, що оціночні судження не є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності та вказав на те, що на момент розгляду скарги відсутнє рішення суду, яке набрало законної сили, стосовно поширення адвокатом ОСОБА_2 неправдивої інформації та інформації, яка порочить честь, гідність чи ділову репутацію Позивача. Крім того, КДКА Черкаської області вказано на відсутність у комісії компетенції на вирішення спорів про захист честі, гідності та ділової репутації.

Не погоджуючись із рішенням КДКА Черкаської області від 11.11.2016 року №239, ОСОБА_1 оскаржив його до ВКДКА (т. 1 а.с. 22-26).

За результатом розгляду даної скарги Відповідачем-1 прийнято рішення від 29.03.2017 року №ІІІ-007/2017, яким залишено її без задоволення, а рішення КДКА Черкаської області - без змін (т. 1 а.с. 15-18). При цьому ВКДКА зазначила, що до компетенції КДКА Черкаської області не належить вирішення спорів про захист честі, гідності та ділової репутації, жодних порушень у діях ОСОБА_2 щодо надання оцінки загальновідомій інформації про діяльність посадової особи Київської міської державної адміністрації не виявлено, а доказів порушення адвокатом принципів верховенства права і закону скаржником не наведено.

На підставі встановлених вище обставин, виходячи з системного аналізу приписів ст. ст. 2, 4, 21, 34, 35, 38, 39, 42, 50, 52 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», а також ряду підзаконних актів, що регламентують діяльність органів адвокатури та адвокатів, суд першої інстанції прийшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог з огляду на дотримання відповідачами порядку та процедури розгляду скарги Позивача та відсутність викладених у ній підтверджених доводів наявності порушень у діях Третьої особи.

З такими висновками суду першої інстанції не можна не погодитися з огляду на таке.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон).

Відповідно до ст. 2 Закону адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність.

З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

За правилами ч. 2 ст. 21 Закону під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов'язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Приписи ст. 54 Правил адвокатської етики визначають, що у своїй громадській, науковій та публіцистичній діяльності адвокат повинен враховувати необхідність дотримання своїх професійних обов'язків, зокрема тих, що випливають з Правил адвокатської етики.

У випадку виникнення суперечності між професійними обов'язками адвоката, передбаченими чинним законодавством, Правилами, і обов'язками перед конкретними клієнтами, що випливають з договорів про надання правової допомоги, - з однієї сторони, та інтересами адвоката, що обумовлені його членством в певній громадській організації, партії, науковому товаристві тощо - з іншої сторони, адвокат не має права знехтувати чи поступитись своїми професійними обов'язками адвоката.

Частиною 1 статті 50 Закону передбачено, що з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів утворюється кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури.

Відповідно до абз. 1 ч. 3, п. 4 ч. 5 ст. 50 Закону кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев'яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати.

До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належить: здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.

Згідно ч. 1 ст. 52 Закону Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Як вірно зазначив суд першої інстанції з посиланням на п. 3 розділу 3 Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженого установчим з'їздом адвокатів України від 17.11.2012 року, ВКДКА створюється та діє з метою реалізації публічно-правових функцій з відбору, атестування осіб, які виявили намір займатися адвокатською діяльністю, та як дисциплінарний орган в системі самоврядування адвокатури України.

Відповідно до ст. 33 Закону адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

За правилами ст. 34 Закону підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Приписи ч. 1 ст. 35 Закону визначають, що за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Зміст ст. 37 Закону дає підстави стверджувати, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 38 Закону член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Приписи ч. 3 ст. 38 Закону визначають, що заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

За правилами ст. 39 Закону за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Відповідно до абз. 3 ч. 2 ст. 36 Закону дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Як вбачається з матеріалів справи та було вірно встановлено судом першої інстанції, скарга ОСОБА_1 на адвоката ОСОБА_2 направлена листом від 05.09.2016 року №2294 до КДКА Черкаської області для розгляду (т. 1 а.с. 166).

Головою дисциплінарної палати КДКА Черкаської області надано доручення від 13.09.2016 №56 перевірити діяльність адвоката ОСОБА_2 члену дисциплінарної палати КДКА Черкаської області Топору І.О. (т. 1 а.с. 173).

На адресу ОСОБА_2 направлено повідомлення від 30.09.2016 року №426/0/2-16, яким повідомлено про розгляд скарги ОСОБА_1 та необхідність надання до початку розгляду справи документів, письмових пояснень, матеріалів, які спростовують факти, викладені в скарзі та інших документів, які стосуються скарги (т. 1 а.с. 174). Крім того, як вірно зазначив суд першої інстанції, про дату, час та місце розгляду скарги ОСОБА_1 повідомлено й адвокатське об'єднання «LITIGATION GROUP», яке представляє інтереси Позивача (т. 1 а.с. 175).

У відповідь на отримане повідомлення ОСОБА_2 надав витребувані документи, а також письмові пояснення (т. 1 а.с. 176-194), в яких, зокрема, зазначив, що ним надано власні оціночні судження щодо обставин діяльності Київської міської державної адміністрації за часів керівництва ОСОБА_1, які були встановлені як спеціальними уповноваженими органами державної влади, так і неодноразово висвітлені в засобах масової інформації. Також ОСОБА_2 зазначив, що відповідно до вимог чинного законодавства до особи не може бути застосовано будь-якого виду відповідальності за висловлення оціночних суджень. До вказаних пояснень Третьою особою було надано копії судових рішень та роздруківки з інтернет-ресурсів щодо яких висловлювався адвокат.

За результатом розгляду скарги ОСОБА_1 членом дисциплінарної палати КДКА Черкаської області Топором І.О. було складено довідку від 13.10.2016 року про результати перевірки скарги громадянина ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2, згідно висновків якої в діях адвоката відсутні ознаки дисциплінарного проступку, а тому немає підстав для порушення дисциплінарної справи стосовно нього (т. 1 а.с. 195).

За результатами засідання дисциплінарної палати КДКА Черкаської області 11.11.2016 року було вирішено відмовити в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 за скаргою ОСОБА_1, що оформлено рішенням №239, відомості про яке зафіксовані у протоколі засідання дисциплінарної палати КДКА Черкаської області від 11.11.2016 року (т. 1 а.с. 272-273).

З урахуванням наведеного судова колегія погоджується з твердженням Окружного адміністративного суду міста Києва, що КДКА Черкаської області забезпечено проведення та здійснення всіх необхідних дій щодо проведення перевірки відомостей, викладених у скарзі, відповідно до вимог, передбачених ст. ст. 37, 38 Закону. Викладене, на думку судової колегії, спростовує твердження Апелянта про те, що перевірка відомостей, викладених у скарзі, не була проведена належним чином.

При цьому, з огляду на відсутність належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_2 було допущено порушення присяги адвоката та Правил адвокатської етики, матеріали справи не містять. У той час як згідно п. 43 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120 (далі - Положення №120), розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Твердження Апелянта про те, що висловлювання Третьої особи, будучи недостовірними, порушили презумпцію невинуватості, а відтак положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і приписи ст. 62 Конституції України, судовою колегією оцінюється критично з огляду на те, що у межах спірних правовідносин ОСОБА_2 як адвокат не може вважатися особою, які є суб'єктами порушень приписів ст. 6 Конвенції та ст. 62 Основного Закону.

Крім того, судова колегія вважає за необхідне зазначити, що в оскаржуваному рішенні КДКА Черкаської області вірно зауважено, що питання захисту честі, гідності та ділової репутації перебувають поза межами компетенції органів адвокатського самоврядування, оскільки підлягають захисту у судовому порядку.

З урахуванням наведеного суд апеляційної інстанції погоджується з висновками Окружного адміністративного суду міста Києва про те, що спірне рішення дисциплінарної палати КДКА Черкаської області щодо відмови у порушенні дисциплінарної справи відносно ОСОБА_2 є правомірним, що свідчить про відсутність підстав для його скасування.

Надаючи оцінку позиції суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог до ВКДКА, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 42 Закону Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

У відповідь на лист ВКДКА №3055 від 15.12.2016 року КДКА Черкаської області супровідним листом від 05.01.2017 року за вих. № 18/0/2-17 направила матеріали дисциплінарної справи відносно ОСОБА_2 до ВКДКА, які надійшли та зареєстровано за вх. ВКДКА № 7750 від 10.01.2017 року (т. 1 а.с. 165).

Відповідно до пункту 3.37 Регламенту ВКДКА, затвердженого рішенням Ради адвокатів України 4-5 липня 2014 року №78 (далі - Регламент ВКДКА), скарга на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури реєструється у ВКДКА та у розумний строк передається члену ВКДКА, із урахуванням пропорційності навантаження на членів комісії та їх спеціалізації, для вивчення, перевірки і підготовки матеріалів до засідання ВКДКА.

Так, ВКДКА листом від 16.01.2017 року за вих. № 128 передала отримані матеріали дисциплінарної справи відносно ОСОБА_2 члену ВКДКА Жукову С.В. (т. 1 а.с. 56).

Відповідно до п. 3.2 Регламенту ВКДКА про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання ВКДКА, члени ВКДКА та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, не пізніше як за десять днів до дня його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв'язку або кур'єром, або електронною поштою та розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.

Матеріали справи свідчать про те, що адвокат ОСОБА_2 та скаржник ОСОБА_1 повідомлялись за 10 днів про проведення засідання ВКДКА листом від 16.03.2017 року №500 (т. 1 а.с. 57). При цьому, явка вказаних осіб на засідання ВКДКА не була визнана обов'язковою.

Згідно ч. 5 ст. 52 Закону Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов'язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Приписи п. 61 Положення №120 визначають, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання скарги на рішення у дисциплінарній справі, витребує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи з дотриманням вимог, визначених пунктами 37, 38 цього Положення.

Як вбачається із змісту рішення ВКДКА від 29.03.2017 року №ІІІ-007/2017 останньою надано правову оцінку доводам скаржника, зокрема, щодо питання порушення честі, гідності, ділової репутації, вказано про те, що такі спори не належать до компетенції дисциплінарної палати КДКА Черкаської області, а мають вирішуватись у судовому порядку за відповідним позовом. Крім того, як вірно встановив суд першої інстанції, Відповідачем-1 надано оцінку і наведено висновки щодо інших доводів Позивача, викладених у скарзі, чим спростовується твердження Апелянта про невиконання відповідачами вимог п. 51 Положення №120 в частині вмотивованості рішення.

За таких обставин, зважаючи на те, що ВКДКА діяла на підставі та у межах повноважень, наданих законодавством, ухвалила рішення за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 із наданням правової оцінки встановленим за результатами перевірки обставинам, тобто у спосіб, встановлений законом, колегія суддів приходить до висновку про обґрунтованість позиції суду першої інстанції щодо відсутності правових підстав для задоволення позову.

Посилання Апелянта на те, що в порушення п. 3.48 Регламенту ВКДКА у рішенні Відповідача-1 не міститься вказівка про порядок видачі рішення судовою колегією оцінюється критично, оскільки пунктом 3 рішення від 29.03.2017 року №ІІІ-007/2017 визначена вказівка секретарю ВКДКА повідомити зацікавлених осіб про прийняте рішення.

У контексті наведеного Окружний адміністративний суд міста Києва обґрунтовано звернув увагу, що зміст позовної вимоги про зобов'язання КДКА Черкаської області розглянути скаргу ОСОБА_1 щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_2 з урахуванням положень п. 23 ч. 1 ст. 4 КАС України дає підстави стверджувати, що така вимога є похідної від двох попередніх. Відтак, встановлена у ході судового розгляду необґрунтованість основних позовних вимог унеможливлює задоволенні позовної вимоги про зобов'язання вчинити дії, яка є похідною від них.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя А.Г. Степанюк

Судді Л.В. Губська

О.В. Карпушова

Повний текст постанови складено « 19» грудня 2018 року.