Справа № 826/9606/18
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2018-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

18 грудня 2018 року № 826/9606/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Федорчука А.Б., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 (03061, АДРЕСА_1)
доДепартаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32 )
про визнання бездіяльності, зобов'язати вчинити дії ,
О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) з адміністративним позовом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі по тексту - відповідач), в якому просить:

- визнати бездіяльність Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо присвоєння поштових адрес на підставі рішень суду та поділі об'єктів нерухомого майна шляхом виокремлення окремої поштової адреси протиправною;

- зобов'язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчинити дії відповідно до пункту 2.7 Порядку щодо присвоєння поштової адреси на підставі рішення суду та поділу будинку АДРЕСА_3 шляхом виокремлення окремої поштової адреси в термін п'яти робочих днів з дня набрання судового рішення законної сили;

- встановити судовий контроль за виконанням рішення суду шляхом зобов'язання Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подати в установлений судом термін з моменту набрання рішенням законної сили звіт про виконання рішення суду.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржувана бездіяльність відповідача щодо присвоєння поштових адрес на підставі рішення суду та поділу об'єкту нерухомого майна шляхом виокремлення окремої поштової адреси такою, що порушує право позивача на розпорядження частиною будинку АДРЕСА_2, яка була виділена позивачу на підставі рішення суду, яке набрало законної сили 27 жовтня 2015 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 червня 2018 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного провадження.

Представник відповідача копію вказаної ухвали суду від 22 червня 2018 року отримав 08 липня 2018 року, що підтверджується наявним в матеріалах справи повідомленням про вручення поштового відправлення.

У визначений судом строк представник відповідача відзив на адміністративний позов не надав.

З огляду на викладене вище та відсутність клопотань про розгляд справи у судовому засіданні, справа розглядається в порядку спрощеного провадження без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі, на підставі наявних у справі матеріалів (у письмовому провадженні).

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою щодо присвоєння поштової адреси об'єкту нерухомого майна (житлового будинку) АДРЕСА_2, надавши, як стверджує позивач: заяву; копію паспорта гр. Україна на ім'я ОСОБА_1; копію реєстраційного номеру облікової картки платника податків на ім'я ОСОБА_1; копію пенсійного посвідчення на ім'я ОСОБА_2; копію рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2015 року; копію ухвали Солом'янського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2015 року; копію свідоцтва про право на особисту власність і на володіння; копію технічного паспорту; копію державного акту на право приватної власності на землю.

За результатами розгляду заяви позивача та доданих до неї документів Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом №10737/0/06/27-17 від 01 грудня 2017 року повідомив, що у наданих документах відсутній договір поділу житлового будинку, у зв'язку з чим відповідач відмовив у погодженні поштової адреси об'єкту нерухомого майна.

Додатково представник відповідача повідомив, що згідно роз'яснень Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 грудня 2012 року №7/14-19738 за кожним будинком садибного типу (житловим, садовим, дачним) повинна бути закріплена земельна ділянка. У разі якщо на земельній ділянці розташовано більше одного будинку його оформлення здійснюється після відповідного поділу земельної ділянки з отриманням окремих документів, що посвідчують право власності або користування.

Позивач звернулась до Прем'єр-міністра України та Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини із скаргою на неправомірні дії посадової особи Департаменту містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації.

Листом №006-1057 від 27 квітня 2018 року виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за результатами розгляду скарги щодо реєстрації присвоєння поштової адреси житлового будинку на вул. Бориславській, 14, скеровану листом Секретаріату Кабінету Міністрів України від 11 квітня 2018 року №41-С-007969/26, повідомив, що для присвоєння поштової адреси житловому будинку запропоновано повторно звернутись до Департаменту містобудування та архітектури згідно Тимчасового порядку присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомості у місті Києві, затвердженим розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 25 червня 2011 року №1094 та Положення про реєстр адрес у місті Києві, затвердженим рішенням Київської міської ради від 22 травня 2013 року №337/9394.

Незгода позивача із бездіяльністю відповідача зумовила його звернення до суду з даним позовом, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Єдиний порядок присвоєння, реєстрації адрес об'єктів нерухомості та всіх змін у них, включаючи анулювання, а також порядок ведення реєстру адрес у місті Києві встановлює Положення про реєстр адрес у місті Києві, затверджене рішенням Київської міської ради від 22 травня 2013 року №337/9394.

Це Положення розроблено на основі Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року №280/97-ВР, «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI, постанови Кабінету Міністрів України «Про містобудівний кадастр» від 25 травня 2011 року №559, рішення Київської міської ради «Про Службу містобудівного кадастру» від 24 травня 2012 року №588/7925, рішення Київської міської ради «Про затвердження Міської цільової програми створення та впровадження Містобудівного кадастру міста Києва на 2013 - 2015 роки» від 20 вересня 2012 року №70/8354 і встановлює на території міста Києва єдиний порядок присвоєння, реєстрації адрес об'єктів нерухомості та всіх змін у них, включаючи анулювання, а також порядок ведення реєстру адрес у місті Києві як одного із основних інформаційних ресурсів системи Містобудівного кадастру міста Києва.

Відповідно до пункту 1.2 Положення про реєстр адрес у місті Києві, адреса будівлі, споруди, майнового комплексу пов'язана з їх стійким місцем розташування, юридично закріплена і використовується в офіційних документах, міських інформаційних системах реєстрації громадян, суб'єктів господарської діяльності, прав на об'єкти нерухомості та інших системах.

Згідно пункту 1.3 Положення про реєстр адрес у місті Києві, дія цього Положення поширюється на юридичних і фізичних осіб, до компетенції яких належать питання оформлення технічної та правовстановлюючої документації для юридичних і фізичних осіб на об'єкти нерухомості, в тому числі на осіб, які проводять нотаріальну діяльність, а також на організації, що використовують адресну інформацію щодо об'єктів нерухомості на території міста в офіційних документах та інформаційних системах.

Пунктом 1.4 вказаного Положення визначено, що адреса - структурований опис сукупності реквізитів місця розташування об'єкта нерухомості на місцевості, що однозначно визначає даний об'єкт.

Відповідно до пункту 4.17 Положення про реєстр адрес у місті Києві, до заяви про присвоєння поштової адреси додається вичерпний перелік документів.

У разі надання неповного комплекту документів, зазначених у цьому пункті, відсутності підстав для присвоєння об'єкта нерухомого майна поштової адреси заявнику протягом 10 робочих днів надається вмотивована письмова відмова.

Так, Порядок присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомості та будівельних адрес об'єктам нового будівництва у місті Києві врегульований розділом 4 Положення.

Відповідно до пункту 4.1 Положення присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомого майна здійснюється шляхом видання розпорядчих документів Департаментом містобудування та архітектури або районними в місті Києві державними адміністраціями з подальшим їх внесенням до Реєстру адрес.

Розгляд питань присвоєння поштових адрес здійснюється за клопотаннями фізичних та юридичних осіб (заявників) в установленому порядку (п.4.2 Положення).

Згідно пункту 4.10 Положення у разі присвоєння окремої поштової адреси об'єктам нерухомості, які виділено зі складу майнового комплексу, що має єдину поштову адресу, об'єктам нерухомості присвоюється адреса за вулицею та номером поштової адреси майнового комплексу з позначенням виділеного об'єкта нерухомості через дефіс заголовною літерою алфавіту від А і далі.

Для виділеного із майнового комплексу об'єкта нерухомості, що не має прямого виходу на вулицю (знаходиться у дворі), поштова адреса присвоюється за вулицею та номером поштової адреси цього майнового комплексу з позначенням виділеного об'єкта нерухомості номером корпусу, починаючи з 1 і далі без обмежень.

Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 25 червня 2011 року №1094 затверджено Тимчасовий порядок присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомості у місті Києві (далі по тексту - Порядок №1094).

Відповідно до пункту 1.1 Порядку №1094 тимчасовий порядок присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомості у місті Києві вводиться тимчасово до запровадження адресної бази містобудівного кадастру та встановлює на території міста єдиний функціональний механізм надання поштових адрес, закріплює основні принципи ведення єдиного реєстру адрес міста Києва.

Пунктами 1.6-1.7 Порядку №1094 передбачено, що присвоєння поштових адрес об'єктам нерухомого майна здійснюється шляхом видання розпоряджень районних в місті Києві державних адміністрацій або наказів Головного управління містобудування та архітектури з подальшим їх внесенням до єдиного реєстру адрес.

Розгляд питань присвоєння поштових адрес здійснюється за клопотаннями заявників в установленому порядку.

Вимогами пунктів 2.4-2.5 Порядку №1094 передбачено, що присвоєння поштових адрес багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, жилим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам, гаражним, садовим, дачним кооперативам (товариствам) здійснюється шляхом видання розпорядження відповідної районної в місті Києві державної адміністрації. Заявники подають клопотання в режимі єдиного вікна до дозвільного центру відповідної районної в місті Києві державної адміністрації.

Присвоєння поштових адрес іншим об'єктам нерухомого майна здійснюється шляхом видання відповідного наказу Головного управління містобудування та архітектури. Заявники подають клопотання в режимі єдиного вікна до Головного управління містобудування та архітектури через міський дозвільний центр.

До заяви про присвоєння поштової адреси додаються такі документи:

- завірена в установленому порядку копія документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою (при необхідності);

- для фізичної особи - копія паспорта;

- для юридичної особи та фізичної особи - підприємця - копія виписки з Єдиного державного реєстру;

- копія правовстановлюючого документа на об'єкт нерухомого майна або сертифікат відповідності (для новозбудованих об'єктів);

- довідка Головного управління економіки та інвестицій про сплату пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (для новозбудованих об'єктів);

- копія технічного паспорта об'єкта нерухомого майна, виготовленого БТІ.

Як стверджує позивач та не спростовано представником відповідача, ОСОБА_1 подано відповідачу разом із заявою про присвоєння поштової адреси: копію паспорта гр. Україна на ім'я ОСОБА_1; копію реєстраційного номеру облікової картки платника податків на ім'я ОСОБА_1; копію пенсійного посвідчення на ім'я ОСОБА_2; копію рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2015 року; копію ухвали Солом'янського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2015 року; копію свідоцтва про право на особисту власність і на володіння; копію технічного паспорту; копію державного акту на право приватної власності на землю, тобто всі необхідні передбачені чинним законодавством документи.

Пунктом 2.8 Порядку №1098 передбачено, що питання присвоєння поштових адрес на підставі рішень суду та при поділі об'єктів нерухомого майна шляхом виокремлення окремої поштової адреси опрацьовуються Головним управлінням містобудування та архітектури в порядку, передбаченому п. 2.7 цього Порядку.

Так, Головне управління містобудування та архітектури розглядає заяви про присвоєння поштової адреси об'єкту нерухомого майна (окрім присвоєння поштової адреси багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, жилим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам, гаражним, садовим, дачним кооперативам (товариствам)) та протягом 2 робочих днів направляє запит до БТІ та Головного управління земельних ресурсів.

БТІ та Головне управління земельних ресурсів протягом 5 робочих днів надають погодження присвоєння поштової адреси або відмовляють у погодженні із зазначенням підстав.

Головне управління містобудування та архітектури протягом 5 робочих днів з моменту отримання листів від БТІ та Головного управління земельних ресурсів приймає рішення щодо присвоєння поштової адреси об'єкту нерухомого майна та заносить поштову адресу до єдиного реєстру адрес (пункт 2.7 Порядку №1098).

Відповідно до пункту 2.9 Порядку №1098 у разі надання неповного комплекту документів, зазначених у п. 2.5 цього Порядку, відсутності підстав та неможливості присвоєння об'єкту нерухомого майна поштової адреси заявнику протягом 10 робочих днів надається вмотивована відмова.

Як вбачається з наявних матеріалів справи, позивачу відмовлено у присвоєнні об'єкту нерухомого майна поштової адреси з підстав того, що у наданих документах відсутній договір поділу житлового будинку.

Суд звертає увагу, що наведеними вище вимогами пунктів 2.7-2.8 Порядку №1098 не вимагається надання заявником такого договору.

При цьому, рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2015 року в справі №760/18789/14-ц позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про зміну ідеальних часток та поділ домоволодіння в натурі задоволено частково; вирішено змінити ідеальні частки ОСОБА_1 до ОСОБА_3 у праві спільної часткової власності на домоволодіння АДРЕСА_3; визначити, що частка ОСОБА_1 в спільній часткові власності на домоволодіння АДРЕСА_3 складає 36/100 частин; визначити, що частка ОСОБА_3 в спільній часткові власності на домоволодіння АДРЕСА_3 складає 64/100 частин; виділити у власність ОСОБА_1 в натурі приміщення житлового будинку АДРЕСА_3 2-1 коридор площею 3,4 кв.м., 2-5 житлова кімната площею 10,4 кв.м., 2-3 кухня площею 9,5 кв.м., 2-4 ванна площею 3,4 кв.м., 2-5 житлова кімната площею 10,9 кв.м., 2-6 коридор площею 5,0 кв.м., 2-7 житлова кімната площею 28,6 кв.м., 2-8 коридор площею 3,0 кв.м., 2-9 коридор площею 1,2 кв.м., 2-10 вбиральня площею 0,9 кв.м., а також сарай під літ. «БІ» та гараж під літ. «БІІ», що разом складають 36/100 частин домоволодіння, згідно з висновком № 1-09/02 від 09.02. 2015 року судової будівельно-технічної експертизи за варіантом № 2; виділити у власність ОСОБА_3 в натурі приміщення житлового будинку АДРЕСА_3 1-1 тамбур площею 0,7 кв.м., 1-2 вбиральна площею 1.7. кв.м., 1-3 веранда площею 6,6 кв.м., 1-4 кухня площею 5,9 кв.м., 1-5 житлова кімната площею 22,5 кв.м., 1-6 коридор площею 2,9 кв.м., 2-11 житлова кімната площею 7,8 кв.м., І тамбур площею 4,4 кв.м., 3-1 коридор площею 3,8 кв.м., 3-2 кладова площею 2,8 кв.м., 3-3 житлова площею 15,5 кв.м., 3-4 кухня площею 9,5 кв.м., 3-5 кладова площею 1,7 кв.м., 3-6 с/вузол площею 3,4 кв.м., 3-7 сходова клітина площею 4,6 кв.м., 3-8 житлова кімната площею 22,5 кв.м., 3-9 житлова кімната площею 9,5 кв.м., погріб під літ. «а», гараж під літ. «Д», що разом складають 64/100 частин домоволодіння згідно з висновком № 1-09/02 від 09.02. 2015 року судової будівельно-технічної експертизи за варіантом № 2; стягнути з ОСОБА_1 на користь АДРЕСА_3 за відхилення від розміру ідеальної частки співвласників, яке становить 2/100 частин, 38 704 (тридцять вісім тисяч сімсот чотири) грн. 00 коп. грошової компенсації.

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2015 року в справі №760/18789/14-ц виправлено описку, допущену в рішенні Солом'янського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2015 року, а саме викладено п'ятий абзац резолютивної частини рішення у наступній редакції: «Виділити у власність ОСОБА_3 в натурі приміщення житлового будинку АДРЕСА_3: 2-1 коридор площею 5,2 кв.м., 2-5 житлова кімната площею 10,4 кв.м., 2-3 кухня площею 9,5 кв.м., 2-4 ванна площею 3,4 кв.м., 2-5 житлова кімната площею 10,9 кв.м., 2-6 коридор площею 5,0 кв.м., 2-7 житлова кімната площею 28,6 кв.м., 2-8 коридор площею 3,0 кв.м., 2-9 коридор площею 1,2 кв.м., 2-10 вбиральня площею 0,9 кв.м., а також сарай під літ. «БІ» та гараж під літ. «БІІ», що разом складають 36/100 частин домоволодіння, згідно з висновком № 1-09/02 від 09.02. 2015 року судової будівельно-технічної експертизи за варіантом № 2.».

Відповідно до частини першої статті 364 Цивільного кодексу України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Згідно частини третьої статті 364 Цивільного кодексу України, у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється.

Відповідно до частини першої статті 367 Цивільного кодексу України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.

Згідно частини другої статті 367 Цивільного кодексу України, у разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Таким чином, на підставі наведених обставин справи та правових норм, суд зазначає, що рішення Солом'янського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2015 року про виділ в натурі частини домоволодіння, є підтвердженням припинення права спільної часткової власності та відсутня потреба в поданні договору поділу житлового будинку.

При цьому, вказане судове рішення набрало законної сили 27 жовтня 2015 року.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов'язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

У свою чергу, відповідно до частини першої статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов'язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

З огляду на викладене, суд вважає, що за наявності рішення Солом'янського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2015 року, яке набрало законної сили та є обов'язковим до виконання, що є фактично заміною договору поділу житлового будинку, а відтак, відмова Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у присвоєнні поштової адреси є безпідставною, тобто суд вбачає підстави задовольнити позовні вимоги шляхом визнання протиправною відмови відповідача у присвоєнні поштової адреси.

В іншій частині вимог суд зазначає, що відповідно до пункту 2.7 Порядку №1098 Головне управління містобудування та архітектури розглядає заяви про присвоєння поштової адреси об'єкту нерухомого майна (окрім присвоєння поштової адреси багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, жилим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам, гаражним, садовим, дачним кооперативам (товариствам)) та протягом 2 робочих днів направляє запит до БТІ та Головного управління земельних ресурсів.

БТІ та Головне управління земельних ресурсів протягом 5 робочих днів надають погодження присвоєння поштової адреси або відмовляють у погодженні із зазначенням підстав.

Головне управління містобудування та архітектури протягом 5 робочих днів з моменту отримання листів від БТІ та Головного управління земельних ресурсів приймає рішення щодо присвоєння поштової адреси об'єкту нерухомого майна та заносить поштову адресу до єдиного реєстру адрес.

При цьому, суд зазначає, що зобов'язання суб'єкта владних повноважень вчинити певні дії не є втручанням у дискреційні повноваження, оскільки відповідно до пункту 4 частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії.

Дискреційні повноваження - сукупність прав та обов'язків осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом.

Таким чином, суд вважає, що належним та ефективним способом захисту порушеного права позивача є зобов'язання Департаменту містобудування та архітектури виконавчого +органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) присвоїти поштову адресу окремій частині житлового будинку (домоволодіння) за АДРЕСА_3 виділеній у натурі за рішенням Солом'янського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2015 року в справі №760/18789/14-ц) за заявою ОСОБА_1 від 20 листопада 2017 року.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи, що вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими, відповідають дійсним обставинам та знайшли своє підтвердження в матеріалах справи, в той час, коли Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) належним чином наведені позивачем посилання не спростовано, відповідність оскаржуваної відмови статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України не доведено, суд доходить висновку про необхідність захисту прав позивача в судовому порядку та задоволення позову.

Частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки ухвалою суду від 22 червня 2018 року позивача звільнено від сплати судового збору, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Частиною першою статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов'язати суб'єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Аналіз вказаної правової норми дає суду підстави стверджувати, що встановлення судового контролю за виконанням рішення суду є правом суду, а не обов'язком.

Таким чином, з огляду на те, що судом не вбачається необхідності в даному випадку встановлювати судовий контроль, у задоволені вимоги позивача щодо встановлення судового контролю слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 9, 72-73, 76-77, 139, 143, 243-246, 255, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

2. Визнати протиправною відмову Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), оформлену листом від 01 грудня 2017 року №10737/0/06/27-17 щодо присвоєння поштової адреси окремій частині житлового будинку (домоволодіння) за АДРЕСА_3 за заявою ОСОБА_1 від 20 листопада 2017 року.

3. Зобов'язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) присвоїти поштову адресу окремій частині житлового будинку (домоволодіння) за АДРЕСА_3 виділеній у натурі за рішенням Солом'янського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2015 року в справі №760/18789/14-ц) за заявою ОСОБА_1 від 20 листопада 2017 року.

4. В іншій частині позову відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення встановленого ст. 295 КАС України строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя А.Б. Федорчук