Справа № 2240/3263/18
Суддя: Шевчук О.П.
Дата ухвалення: 2018-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 2240/3263/18
РІШЕННЯ

іменем України

18 грудня 2018 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Шевчука О.П.

за участю:секретаря судового засідання Бачка А.М.
розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась в Хмельницький окружний адміністративний суд з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просить скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.09.2018, винесений щодо ОСОБА_1, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Хмельницькій області.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 22.08.2018 ОСОБА_1 подано до Управління декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів (СС1), щодо будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1.

На підставі декларації, згідно направлення для проведення позапланової перевірки №714 від 28.08.2018 проведено перевірку, за результатами, якої Управлінням складено акт від 05.09.2018 №714, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил від 05.09.2018 та протокол по правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.09.2018, згідно яких встановлено, що ОСОБА_1 внесено недостовірні дані до декларації, щодо проектної документації, інформації про відповідальну особу - інженера з технічного нагляду, інформації про відповідальну особу, що здійснює авторський нагляд, чим порушила розділ 8, додаток Д ДБН «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Вказує, що не була присутня під час проведення інспектором позапланової перевірки та не було відомо про складені за результатом її проведення документи. Зазначає, що у акті, постанові та приписі не зазначається, що внесена до декларації недостовірна інформація дає підстави вважати збудований об'єкт самочинним будівництвом, а тому до винесення припису Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Хмельницькій області повинно надіслати листа з повідомленням про виявлені недоліки, але будь - яких листів не отримувала.

Позивач вважає вказаний припис необґрунтованим та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства України.

Ухвалою від 22.10.2018 року Хмельницький окружний адміністративний суд відкрив провадження у справі та призначив до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 14.11.2018 року о 10:00 год.

Позивач в судове засідання повторно не прибув, хоча був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, хоча відповідач був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки суду не повідомив.

Представник відповідача 15.11.2018 подав до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначає про те, що відсутність завдання на проектування, на підставі якого вносились зміни у проектну документацію та відсутність наказу про перезатвердження проекту після внесення змін, зміни в проектну документацію вносилися з порушенням Постанови № 560 та Наказу № 45. Інспекцією виконано усі передбаченні чинним законодавством України обов'язки, щодо проведення державного архітектурно-будівельного контролю та не порушено права суб'єкта містобудування. За таких обставин у задоволені позову просить відмовити.

Дослідивши та оцінивши належні та допустимі докази, які знаходяться в матеріалах справи у їх взаємозв'язку та сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Суд встановив, що у період з 28.08.2018 по 05.09.2018 посадовою особою управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області на підставі декларації та згідно направлення для проведення позапланової перевірки №714 від 28.08.2018 проведено перевірку, за результатами, якої Управлінням складено акт від 05.09.2018 №714, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил від 05.09.2018 та протокол по правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.09.2018, згідно яких встановлено, що ОСОБА_1 внесено недостовірні дані до декларації, щодо проектної документації, інформації про відповідальну особу - інженера з технічного нагляду, інформації про відповідальну особу, що здійснює авторський нагляд, чим порушила розділ 8, додаток Д ДБН «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Досліджуючи правомірність оскаржуваного припису, суд враховує наступне.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 №687-ХІV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (надалі - Порядок №553).

Відповідно до п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно до п.7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п.9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно пп.1 п.11 Порядку №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Пунктом 12 цього порядку передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

При цьому, відповідно до п.13 вказаного порядку, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно п.14 Порядку №553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ст. 39 Закону №3038-VI, замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Згідно п. 33 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, у разі коли право на будівництво об'єкта передано іншому замовникові або змінено генерального підрядника чи підрядника (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), чи змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, або відповідальних виконавців робіт, а також у разі коригування проектної документації замовник (його уповноважена особа) протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю за формою згідно з додатком 10 до цього Порядку з поданням засвідчених у встановленому порядку копій документів, що підтверджують зазначені зміни.

Відповідно до п. 1 Наказу № 45 коригування проектної документації - внесення змін до затвердженого (схваленого) проекту будівництва на підставі завдання на коригування (далі - завдання на проектування).

Згідно з п. 3 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011 року № 560, зміни до затверджених (схвалених) проектів будівництва вносяться на підставі завдання на проектування. Схвалення та перезатвердження проектів будівництва здійснюється у порядку, встановленому для їх затвердження.

Суд критично оцінює посилання позивача про те, що з 05.09.2018 перебувала на стаціонарному лікуванні, тому не мала можливості бути присутньою під час проведення перевірки та не могла надати докази для спростування фактів, оскільки перевірка проводилась з 28.08.2018.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи викладене, суд вважає, що відповідачем доведено правомірність припису, в той час як позивачем не спростовано законність та обґрунтованість припису, оскільки жодних обґрунтованих доводів в позовній заяві для цього не наведено, а тому у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 необхідно відмовити в повному обсязі.

У зв'язку з відмовою в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 у повному обсязі, розподіл судових витрат, відповідно до вимог ст. 139 КАС України не здійснюється.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні адміністративного позовову ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування припису від 05.09.2018 винесеного головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 21 грудня 2018 року

Позивач:ОСОБА_1 (АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1)
Відповідач:Державна архітектурно-будівельна інспекція України (бульвар Л. Українки, 26,Київ 133,01133 , код ЄДРПОУ - 37471912)

Головуючий суддя О.П. Шевчук