Справа № 826/4406/18
Суддя: Катющенко В.П.
Дата ухвалення: 2018-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

18 грудня 2018 року м. Київ № 826/4406/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Катющенка В.П., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів: головуючого судді Кузьменка В.А., суддів: Арсірія Р.О. та Огурцова О.П. від розгляду адміністративної справи

за позовомОСОБА_1
до про Кабінету Міністрів України, Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві визнання незаконними та нечинними постанови та відповідей, стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває адміністративна справа № 826/4406/18 за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про визнання незаконними та нечинними постанови та відповідей, стягнення моральної шкоди.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.04.2018 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі № 826/4406/18 та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 22.10.2018 закрито підготовче провадження та призначено справу № 826/4406/18 до судового розгляду по суті на 12.12.2018 о 10:30.

12.12.2018 позивачем подано до суду заяву про відвід суддів Кузьменка В.А., Арсірія Р.О. та Огурцова О.П. від розгляду справи.

Ухвалою суду від 12.12.2018 справу передано для вирішення питання про відвід на розгляд судді, який має бути визначений у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.12.2018 визначено суддю Катющенка В.П. для вирішення заяви про відвід.

Частиною восьмою статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Згідно з частиною одинадцятою статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід судді суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Вивчивши заяву позивача про відвід колегії суддів, суд дійшов наступного висновку.

Обґрунтовуючи заяву, позивач стверджує про злочинність дій ОСОБА_2, які, на думку ОСОБА_1, полягають у наступному:

- суддя Кузьменко В.А. був співучасником у справі № 826/4406/18 незаконних дій неповноважного заступника керівника апарату Окружного адміністративного суду міста Києва Мельниченко Н.В., протиправно застосовувавши без його згоди і відома його персональні дані, які до цієї справи відношення не мають, а також представляти адмінсуд та здійснювати втручання у розгляд його справи шляхом здійснення цензури його процесуальної заяви на ім'я судді-доповідача у його справі ОСОБА_2 і за керівництво суду надавати йому недостовірну відповідь на заяву до судді, а ще й в обхід головуючого у справі судді Кузьменка В.А. безпосередньо давати вказівку секретарю с/з у справі Яцюті М.С. зняти йому копію документа у його справі;

- суддя Кузьменко В.А. здійснив перешкоди у доступі йому до правосуддя шляхом винесення без мотивування протокольної ухвали про неприйняття до розгляду його уточнених позовних вимог як начебто змінених ним без посилання на новий Кодекс адміністративного судочинства України, про який позивач навів докази про його нелегітимність, і що адмінсудочинство діє з порушенням і поза межами вимог пункту 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону України № 1402-VIII від 02.06.2016 щодо 6-місячного строку для утворення Верховного Суду;

- суддя Кузьменко В.А. є небезсторонній, упереджений і несправедливий та має у справі № 826/4406/18 "конфлікт інтересів" через наявність у нього особистої заінтересованості, як у чоловіка судді Савченко Анни Ігорівни, яка попередньо вже протиправно вирішувала в якості головуючого судді спір ОСОБА_1 з ГУПФУ в м. Києві у справі № 2а-15232/10/2670, і цей спір є продовженням незаконних дій ГУ ПФУ в м. Києві у провадженні судді Кузьменка В.А.

Стверджує, що згідно судових документів, які неповно наявні у його справі, судді у складі колегії Огурцова О.П. і Арсірія Р.О. не відповідають гарантіям у вимогах пункту 1 статті 6 Конвенції щодо "судом, встановленим законом".

Надаючи правову оцінку доводам позивача, суд зазначає наступне.

Так, статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями.

Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Особиста безсторонність судді презумується, поки не надано доказів протилежного.

Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Об'єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Зі змісту заяви про відвід вбачається, що остання обґрунтована власним трактуванням позивачем положень Кодексу адміністративного судочинства України щодо процесуальних дій судді під час розгляду справи.

Згідно з пунктами 10, 18 частини другої статті 180 Кодексу адміністративного судочинства України судом у підготовчому засіданні, серед іншого, вирішуються заяви та клопотання учасників справи; здійснюються інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини третьої статті 196 Кодексу адміністративного судочинства України головуючий у судовому засіданні відповідно до завдання адміністративного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав і виконання ними обов'язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об'єктивного з'ясування обставин у справі, усуваючи із судового розгляду все, що не має значення для вирішення справи.

Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів щодо забезпечення в судовому засіданні належного порядку (частина четверта статті 196 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частиною сьомою статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України ухвали, постановлені без виходу до нарадчої кімнати, заносяться секретарем судового засідання до протоколу судового засідання.

З протоколу підготовчого судового засідання від 22.10.2018 вбачається, що до нього внесено ухвалу про відмову у прийнятті уточненої позовної заяви.

Також, суд звертає увагу, що доводи позивача про порушення порядку визначення складу суду ґрунтуються виключно на власних припущеннях, позаяк з матеріалів справи вбачається, що склад суду для розгляду даної адміністративної справи визначено з дотриманням вимог статей 31, 33 Кодексу адміністративного судочинства України.

Доводи позивача щодо неналежного розгляду Окружним адміністративним судом міста Києва його звернень не мають жодного відношення до розгляду даної адміністративної справи, а тому незгода з отриманими відповідями не є підставою для відводу складу суду у даній справі.

Суд вважає безпідставними твердження позивача в частині того, що суддя Кузьменко В.А. був "співучасником" розгляду справи № 2а-15232/10/2670, оскільки судді у розумінні Закону України "Про судоустрій і статус суддів" не мають такого статусу, і суддя Кузьменко В.А. не брав участі в розгляді адміністративної справи № 2а-15232/10/2670.

Згідно з частиною третьою статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд звертає увагу, що заява про відвід подана позивачем після закриття судом підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду справи по суті, при цьому, виняткових випадків, з якими наведена норма пов'язує можливість подання заяви про відвід - позивач не зазначив.

На думку суду, наведені заявником обставини не можуть бути підставою для відводу головуючого судді у справі, оскільки твердження щодо дій суддів, які викликають сумнів в неупередженості та необ'єктивності визначеного складу суду під час розгляду справи базуються на суб'єктивних припущеннях позивача.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів: головуючого судді Кузьменка В.А., суддів: Арсірія Р.О. та Огурцова О.П. та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи викладене та керуючись положеннями статей 36, 37, 39, 40, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів: головуючого судді Кузьменка В.А., суддів: Арсірія Р.О. та Огурцова О.П. від розгляду адміністративної справи № 826/4406/18 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Катющенко