Справа № 273/1158/18
Суддя: Шидловський В.Б.
Дата ухвалення: 2018-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 273/1158/18

Головуючий у 1-й інстанції: Михалюк О.П.

Суддя-доповідач: Шидловський В.Б.

21 грудня 2018 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Шидловського В.Б.

суддів: Іваненко Т.В. Кузьменко Л.В.

за участю:

секретаря судового засідання: Платаш В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Інженера охорони лісу державного підприємства "Баранівського лісомисливського господарства" Присяжнюка Сергія Васильовича на рішення Баранівського районного суду Житомирської області від 23 листопада 2018 року (судове рішення ухвалено 23 листопада 2018 року у м.Баранівка) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Інженера охорони лісу державного підприємства "Баранівського лісомисливського господарства" Присяжнюка Сергія Васильовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_4 звернувся до суду з адміністративним позовом до інженера охорони лісу державного підприємства "Баранівське лісомисливське господарство" Присяжнюка С. В., просив суд поновити строк для оскарження постанови № 9 від 06.07.2018 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.65 КУпАП, зупинити виконання вказаної постанови та скасувати її.

Рішенням Баранівського районного суд Житомирської області:

- позов задоволено.

- поновлено ОСОБА_4 строк для оскарження постанови.

- скасовано постанову № 9 від 06 липня 2018 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_4 за адміністративне правопорушення, передбачене ст.65 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

- справу про адміністративне правопорушення за ст.65 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_4 закрито.

- стягнуто з ДП "Баранівське ЛМГ ( код 13554881 ) на користь держави судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири гривні) 80 копійок.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Відповідач подав апеляційну скаргу, оскільки вважає, що оскаржуване рішення є незаконним, постановлене з порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, 06 липня 2018 року інженером охорони лісу державного підприємства «Баранівське лісомисливське господарство» Присяжнюком С. В. було винесено постанову № 9 про притягнення позивача ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ст.65 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170 гривень (а.с. 37)

У відповідності до вказаної постанови 06 липня 2018 року о 04 годині 30 хвилин ОСОБА_4 вчинив незаконну порубку двох дерев сосни сироростучої з діаметрами у пні з корою 46 см. та 47 см. в кварталі 120 виділ 1 Баранівського лісництва.

Вважаючи зазначену постанову незаконною, позивач оскаржив її до суду.

Задовольняючи позов ОСОБА_4, суд першої інстанції зазначив, що вина позивача у вчиненні правопорушення за ст.65 КУпАП є не доведеною, а тому у його діях відсутній склад цього правопорушення.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з таких підстав.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.65 КУпАП, незаконна порубка і пошкодження дерев і чагарників; знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розсадниках і на плантаціях, а також молодняка природного походження і самосіву на площах, призначених під лісовідновлення тягнуть за собою накладення штрафу на громадян у розмірі від п'яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від семи до дванадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян

За змістом цього Кодексу, підставою для розгляду справи про адміністративне правопорушення та вирішення питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності є протокол про адміністративне правопорушення, який у відповідності до ст.251 КУпАП є джерелом доказів у справі.

Відповідно до ст.254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258 цього Кодексу.

Згідно ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Згідно ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися із матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Зі змісту ст.280 КУпАП слідує, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Із матеріалів справи встановлено, що інженером охорони лісу державного підприємства «Баранівське лісомисливське господарство» Присяжнюком С.В. складено протокол про адміністративне правопорушення вимог лісового господарства №18/78 від 06.07.2018 року (а.с.38). Зі змісту протоколу слідує, що 06 липня 2018 року о 04 годині 30 хвилин ОСОБА_4 вчинив незаконну порубку двох дерев сосни сироростучої з діаметрами у пні з корою 46 см. та 47 см. в кварталі 120 виділ 1 Баранівського лісництва.

Також до протоколу додано пояснення ОСОБА_4, яке він власноручно написав, де останній вину свою у незаконній порубці двох дерев сосни сироростучої з діаметрами у пні з корою 46 см. та 47 см. в кварталі 120 виділ 1 Баранівського лісництва визнав повністю (а.с.39). На підставі протоколу, 06.07.2018 року винесено постанову №9 про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ст.65 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. (а.с.37) Дана постанова складалася в присутності позивача та її копію ним отримано особисто, що підтверджується його підписом у відповідному полі постанови (а.с.38).

Звертаючись з позовом до суду, ОСОБА_4 зазначав, що давав зізнавальні пояснення під тиском, тому він від них відмовляється. Також посилався на те, що після складення адміністративних матеріалів його відпустили додому, звідки в той же день його було госпіталізовано. Вже перебуваючи в лікарні він дав слідчому пояснення щодо нанесення йому тілесних пошкоджень та відмовився від своїх пояснень стосовно зрізаних дерев, які давав під тиском.

Судом першої інстанції не взято до уваги постанову про закриття кримінального провадження № 0000246 від 07.07.2018 року за ознаками злочину, передбаченого ст.125 ч.1 КК України, по факту заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_4 В постанові зазначено, що 07.07.2018 року ОСОБА_4 було направлено в Новоград-Волинське БСМЕ для проходження судово-медичного освідування з метою встановлення наявності та ступеню тяжкості тілесних ушкоджень. Проте станом на 31.08.2018 ОСОБА_4 судово - медичне освідування не пройшов, наявність або відсутність будь-якого виду тілесних ушкоджень у потерпілого ОСОБА_4 не встановлено, тому кримінальне провадження було закрито.

Окрім того, із довідки Баранівського відділення поліції від 04.08.2018 року слідує, що 06.08.2018 року близько 04 год. ОСОБА_4 разом із своїм знайомим ОСОБА_5 на гужовій повозці, яка належить ОСОБА_4, поїхали до лісу кварталу № 120 Баранівського лісництва з метою зрізати кілька дерев породи "сосна" для останнього, щоб в подальшому використати лісопродукцію для ремонту сараю. Прибувши до лісу вищевказаного кварталу, який знаходиться поблизу смт.Першотравенськ Баранівського району, ОСОБА_4 власноручно, бензопилою зрізав два дерева породи "сосна" сироростучі в діаметрі 47 та 46 см, а також їх покрижував для подальшого перевезення додому. Однак в цей час працівники лісової охорони ДП "Баранівське ЛМГ" ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_8, які перебували в рейді по виявленню лісопорушень та браконьєрства в даному лісовому масиві, почувши гуркіт бензопили прибули до вказаного місця. При цьому ОСОБА_4 та ОСОБА_5 почали втікати на гужовій повозці від працівників лісової охорони з місця незаконної порізки лісу, але саме ОСОБА_4 було затримано із гужовою повозкою, на якій виявилася бензопила. В подальшому на місце пригоди було викликано працівників поліції Баранівського ВП.

Із зазначеного висновку слідує, що по даному факту ОСОБА_4 того ж дня дав змістовні пояснення працівникам поліції та вину в скоєному правопорушення визнав, а тому судова колегія вважає, що позивач змінив свої покази з метою уникнення відповідальності за скоєне ним адміністративне правопорушення.

У відповідності до приписів ч.1 ст.268 КУпАП серед прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є право цієї особи давати пояснення, тощо.

Тому суд першої інстанції зробив висновок, що відповідно при винесені постанови у справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_4 мав право подавати будь-які пояснення з приводу виявленого правопорушення, в тому числі визнавати свою вину вчиненні адміністративного правопорушення, або відмовитися від дачі таких пояснень.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що ч.1 ст.268 КУпАП надає право особі давати або взагалі не надавати пояснення, що у свою чергу повністю узгоджується з вимогами ст.63 Конституції України, згідно якої особа не несе відповідальності за відмову давати показання або пояснення щодо себе, членів сім'ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом.

Разом з тим, за ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Судова колегія звертає увагу, що саме тому при винесені постанови №9 про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ст.65 КУпАП інженер охорони лісу державного підприємства "Баранівське лісомисливське господарство" Присяжнюк С. В. керувався протоколом про адміністративне правопорушення №18/78 від 06.07.2018 року та поясненнями ОСОБА_4, де останній свою вину визнавав.

Аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та фактичні обставини справи, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов неправильного висновку про те, що оскаржувана постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності прийнята неправомірно, оскільки факт незаконної порубки дерев відповідачем доведено, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Колегія судів не приймає до уваги посилання позивача, які містяться в заперечені на апеляційну скаргу від 20 грудня 2018 року, що постанова про накладення адміністративного штрафу від 06 липня 2018 року містить рішення про стягнення збитків, що є недопустимим в силу ст. 40 КУпАП.

Відповідно до ст.40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Зі змісту постанови про накладення адміністративного стягнення від 06 липня 2018 року визнано винним ОСОБА_4 у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 65 Кодексу України про адміністративне правопорушення, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. Разом з тим в п.5 постанови про накладення адміністративного стягнення від 06 липня 2018 року ОСОБА_4 запропоновано добровільно відшкодувати в п'ятнацятиденний термін заподіяну шкоду у результаті вчинення адміністративного правопорушення шкоду нанесену лісовому господарству незаконною порубкою в сумі 21474 грн.69 коп.

Також, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про стягнення з ДП "Баранівське ЛМГ ( код 13554881 ) на користь держави судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири гривні) 80 копійок.

Вимогами ч.4 ст.288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Верховний Суд України у постановах від 13 грудня 2016 року у справі №21- 1410а 16) та від 31 січня 2017 року у справі № 298/1232/15-а висловив правовий висновок щодо застосування положень законодавства, які регулюють відносини, пов'язані зі сплатою судового збору у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Зокрема Верховний Суд України зазначив, що у справах про оскарження постанов у справах про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288, КУпАП. статей 2-4 Закону України «Про судовий збір» позивач звільняється від сплати судового збору. КУпАП дає вичерпний перелік осіб, які можуть мати статус позивача у справах про оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення і на цій підставі не повинні сплачувати судовий збір при зверненні до суду першої інстанції.

У випадку незгоди із судовим рішенням, прийнятим за наслідками розгляду справи і неї категорії, позивач вправі оскаржити його в апеляційному порядку. Однаковою мірою це стосується й відповідача у спірних правовідносинах, оскільки він як рівноправна сторона в адміністративній справі також має право на апеляційне/касаційне оскарження судового рішення.

Необхідними умовами для обчислення та сплати судового збору за подання апеляційної/касаційної скарги у цій категорії справ є встановлення і віднесення предмета оскарження до об'єктів справляння судового збору; ставка цього платежу, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги. Розгляд позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення провадиться з урахуванням положень статей 287, 288 КУпАП, які передбачають звільнення від сплати платежу за судовий перегляд цих рішень. Закону України «Про судовий збір» не містять положень щодо підстав, умов, розміру та порядку сплати судового збору за подання позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, а відтак і за подання апеляційної/касаційної скарги.

У зв'язку з цим за подання позивачем або відповідачем - суб'єктом владних повноважень апеляційної скарги на рішення адміністративного суду у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у поряду і розмірах, встановлених Законом України «Про судовий збір», сплаті не підлягає.

Разом з тим, суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення не надав належної оцінки вказаним обставинам, що призвело до ухвалення помилкового рішення, у зв'язку з чим рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню.

Доводи апеляційної скарги спростовують відповідні висновки суду першої інстанції з наведених мотивів.

З врахуванням усіх викладених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв рішення з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, у зв'язку з чим відповідно до вимог ст.317 КАС України рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям нового судового рішення.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Інженера охорони лісу державного підприємства "Баранівського лісомисливського господарства" Присяжнюка Сергія Васильовича задовольнити повністю.

Рішення Баранівського районного суду Житомирської області від 23 листопада 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Інженера охорони лісу державного підприємства "Баранівського лісомисливського господарства" Присяжнюка Сергія Васильовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення скасувати.

Прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 - відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Постанова суду складена в повному обсязі 21 грудня 2018 року.

Головуючий Шидловський В.Б.

Судді Іваненко Т.В. Кузьменко Л.В.