Справа № 1540/4672/18
Суддя: Балан Я. В.
Дата ухвалення: 2018-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 1540/4672/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2018 року м. Одеса

У залі судових засідань № 31

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Балан Я.В.,

при секретарі судового засідання - Ходжаяна А.В.,

за участю сторін:

представника позивача - Соколовської А.В.,

представника відповідача - Садардінової І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, за правилами загального позовного провадження, адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «НЕТКОМ ТРАНС» до Головного управління ДФС в Одеській області, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду, з позовною заявою звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «НЕТКОМ ТРАНС» до Головного управління ДФС в Одеській області, про:

визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 25.07.2018 року Головного управління Державної фіскальної служби України в Одеській області, в частині застосування до ТОВ «НЕТКОМ ТРАНС» штрафу у розмірі 5833,33 гривень;

В обґрунтування позовних вимог ТОВ «НЕТКОМ ТРАНС» зазначено, що за результатами перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних, Головним управлінням держаної фіскальної служби України в Одеській області, винесено податкове повідомлення-рішення № від 25.07.2018 року, яким до ТОВ «НЕТКОМ ТРАНС» застосовано штраф у розмірі 8 333, 33 гривень. На думку позивача, Головним управлінням держаної фіскальної служби України в Одеській області було безпідставно відмовлено у реєстрації податкових накладних №1 від 02.03.2018 року, №2 від 13.03.2018 року та № 7 від 13.03.2018 року, не враховано чинність та дію договору №060320171 від 06.03.2017 року про визнання електронних документів, укладеного між позивачем та ДПІ у Приморському районі м. Одеси ГУ ДФС в Одеській області, а тому прийняте податкове повідомлення-рішення, яким на товариство накладено штраф в частині 5833,33 гривень, не відповідає фактичним обставинам справи, прийняте всупереч норм діючого законодавства, є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2018 року, вищезгадану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження по справі.

У встановлений судом строк, відповідач надав відзив на позовну заяву. У відзиві зазначено, що здійснивши аналіз податкової звітності ГУ ДФС в Одеській області, було встановлено, що ТОВ «НЕТКОМ ТРАНС» порушено граничні терміни реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям-платникам податку на додану вартість та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також допущення помилок, при зазначенні обов'язкових реквізитів податкової накладної. Відповідач наголошував, що діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законами та іншими нормативними актами України, а тому винесене податкове повідомлення-рішення є обґрунтованим.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини та факти, якими обґрунтовувалися вимоги, перевіривши їх доказами, суд встановив наступні обставини.

Судом встановлено, що на підставі пункту 20.1.4 статті 20 Податкового кодексу України, в порядку статті 76 розділу ІІ Податкового кодексу України та п.п. 75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового Кодексу України, Головним управлінням державної фіскальної служби в Одеській області, було проведено перевірку своєчасності реєстрації Товариством з обмеженою відповідальністю «НЕТКОМ ТРАНС», податкових накладних, дата виписки яких припадає на 2017 - 2018 року.

За результатами перевірки, Головним управлінням державної фіскальної служби в Одеській області, було складено Акт № 19961/15-32/12-12/41083790 від 09.07.2018 року (а.с. 20-21).

Відповідно до вищевказаного акту, перевіркою встановлено затримання граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість та розрахунків коригувань до таких податкових накладних, а саме:

податкової накладної № 1 від 02.03.2018р. (граничний строк реєстрації - 31.03.2018р., дата реєстрації - 13.04.2018р., кількість днів затримки - 13) сума ПДВ 33333,33 грн.,

податкової накладної № 2 від 13.03.2018р. (граничний строк реєстрації - 31.03.2018р., дата реєстрації - 13.04.2018р., кількість днів затримки - 13) сума ПДВ 12500 грн.,

податкової накладної № 7 від 13.03.2018р. (граничний строк реєстрації - 31.03.2018р., дата реєстрації - 13.04.2018р., кількість днів затримки - 13) сума ПДВ 12500 грн.

податкової накладної № 7 від 29.03.2018р. (граничний строк реєстрації - 31.03.2018р., дата реєстрації - 19.04.2018р., кількість днів затримки 4) сума ПДВ 25000 грн.

16 липня 2018 року, ТОВ «НЕТКОМ - ТРАНС» до Державної фіскальної служби України Головного управління ДФС в Одеській області, були надані заперечення на акт камеральної перевірки про результати своєчасності реєстрації податкових накладних №19961/15-32/12-12/41083790 від 09.07.2018 року (а.с.22 - 23).

24 липня 2018 року, листом від Головного управління ДФС в Одеській області №10771/10/15-32-12-12-10 позивача було повідомлено, що за результатами розгляду заперечення висновки акту «Про результати перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних» залишено без змін, а заперечення - без задоволення (а.с.24).

25 липня 2018 року згідно з пункту 54.3.3 статті 54 глави 4 розділу ІІ Податкового Кодексу України, на підставі акта перевірки №19961/15-32-12-12/41083696 від 09.07.2018 року та за даними Єдиного реєстру податкових накладних за звітний період 03. 2018 року, Головним управлінням державної фіскальної служби в Одеській області, винесено податкове повідомлення-рішення № від 25.07.2018 року, яким, за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201, та згідно з п.1201.1 ст. 1201 Податкового кодексу України, за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 83 333, 33 гривні, застосовано штраф до ТОВ «НЕТКОМ ТРАНС» у розмірі 10 % - 8 333,33 гривні (а.с.10).

У матеріалах справи, наявний розрахунок штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю «НЕТКОМ ТРАНС», згідно якого за порушення термінів реєстрації податкової накладної №1 від 02.03.2018 року (сума штрафу 3333,33 гривень), №2 від 13.03.2018 року (сума штрафу 1250,00 гривень), №7 від 13.03.2018 року (сума штрафу 1250,00 гривень) та №7 від 29.03.2018 року (сума штрафу 2500,00 гривень) накладена сума штрафу за ставкою 10 відсотків - 8 333,33 гривень (а.с.11).

Проте, суд звертає увагу, що сума штрафу у розмірі 2 500,00 гривень, за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної № 7 від 29.03.2018 року, позивачем не оскаржується.

Не погоджуючись з вищевказаним податковим повідомленням - рішенням, в частині оскарження суми штрафу у розмірі 5 833,33 гривень, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За нормами п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Згідно зі ст.76 Податкового кодексу України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Відповідно до п.п.14.1.60 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України, Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до приписів п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законодавства щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов'язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов'язань за відповідний звітний період.

Відповідно до п.120-1.1 ст.120 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

Пунктом 1 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (далі - Порядок №1246) визначено, що цей Порядок визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї (далі - податкова накладна та/або розрахунок коригування), до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр), звіряння даних, що містяться у виданих платникам податку на додану вартість - отримувачам (покупцям) товарів (послуг) податковій накладній та/або розрахунку коригування, з відомостями, які містяться у Реєстрі.

Згідно з п.7 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі до ДФС здійснюється їх розшифрування, перевіряється електронний цифровий підпис, визначається відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, та у разі відсутності причин для відмови проводиться їх реєстрація.

Для підтвердження прийняття податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації платникові податку, який здійснює реєстрацію, видається квитанція в електронній формі, у якій наводяться реквізити зазначених документів, відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, результати перевірки електронного цифрового підпису, інформація про постачальника (продавця) товарів (послуг), дата і час прийняття, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова накладна та/або розрахунок коригування. Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається платникові податку, який здійснює реєстрацію, засобами телекомунікаційного зв'язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається у ДФС (п. 8 Порядку №1246).

Пунктом 10 Порядку №1246 визначено, що датою та часом подання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі ДФС є дата та час, зазначені у квитанції про їх прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття.

Відповідно до п.11 Порядку №1246 квитанція, що підтверджує факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, надсилається протягом операційного дня платникові податку.

Якщо протягом операційного дня платникові податку не надіслано квитанцію, що підтверджує прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування, така податкова накладна та/або розрахунок коригування вважаються зареєстрованими.

При цьому, пунктом 2 Порядку №1246 визначено, що внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (далі - реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі до ДФС здійснюється їх розшифрування, перевіряється електронний цифровий підпис, визначається відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, та у разі відсутності причин для відмови проводиться їх реєстрація (п. 7 Порядку №1246).

Підставою відмови у прийнятті податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації є: 1) наявність помилок під час заповнення податкової накладної; 2) відсутність в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; 3) факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; 4) порушення вимог щодо наявності суми податку, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 ПК України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); 5) порушення вимог, установлених пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 ПК України.

Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається протягом операційного дня платникові податку засобами телекомунікаційного зв'язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (п. 9 Порядку №1246).

Згідно із п. 1 розділу ІІ Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, затвердженої Наказом Державної податкової адміністрації України № 233 від 10.04.2008 (далі - Інструкції) платник податків здійснює формування та подання податкових документів в електронному вигляді відповідно до законодавства із застосуванням спеціалізованого програмного забезпечення формування податкових документів, засобу КЗІ, керуючись цією Інструкцією та договором.

Наказом Державної податкової адміністрації України від 10.04.2008 № 233 також затверджено текст Примірного договору про визнання електронних документів (додаток І Інструкції).

У відповідності до розділу 6 цього Примірного договору останній набирає чинності з моменту його підписання Сторонами та діє до закінчення строку чинності посилених сертифікатів відкритих ключів. Якщо Платник податків подає до органу ДПС нові посилені сертифікати ЕЦП, цей Договір вважається пролонгованим до закінчення терміну чинності нових посилених сертифікатів ключів.

Орган ДПС має право розірвати Договір в односторонньому порядку у випадку ненадання платником податків нового посиленого сертифіката (сертифікатів) відкритого ключа замість скасованих або в разі зміни платником місця реєстрації.

У разі припинення дії Договору надісланий Платником податків податковий документ в електронному вигляді не приймається.

В силу статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Одностороння відмова від договору у повному обсязі або частково, дозволяється у разі, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом та зазначено, що лише у відповідності до даних умов договір відповідно є розірваним або зміненим.

Так, законодавством встановлено виключні випадки, які дають право контролюючому органу розірвати договір в односторонньому порядку, а саме: у випадку ненадання платником податків нового посиленого сертифіката (сертифікатів) відкритого ключа замість скасованих або в разі зміни платником місця реєстрації.

Матеріалами справи підтверджено, що 06.03.2017 року між позивачем Державною податковою інспекцією у Приморському районі м. Одеси Головного управління ДФС в Одеській області укладено Договір про визнання електронних документів №060320171, предметом якого є визнання податкових документів, поданих платником податків в електронному вигляді із застосуванням електронного цифрового підпису (далі - ЕЦП) до органів ДПС засобами телекомунікаційного зв'язку або на електронних носіях, як оригіналу (а.с.12).

Відповідно до підпункту 1.2 пункту 1 розділу 3 зазначеного Договору платник податків зобов'язаний для накладання ЕПЦ на податкові документи в електроном вигляді при їх передачі до органів ДФС використовувати особистий ключ, відповідно якому посилений сертифікат відкритого ключа надано платником податків до органу ДФС разом із цим Договором.

Згідно до пункту 3, 4, 5 розділу 6 Договору № 060320171 про визнання електронних документів, договір діє до закінчення строку чинності посилених сертифікатів відкритих ключів та орган ДФС має право розірвати Договір в односторонньому порядку у випадку ненадання Платником податків нового посиленого сертифіката (сертифікатів) відкритого ключа замість скасованих або в разі зміни Платником місця реєстрації. У разі припинення дії Договору надісланий Платником податків податковий документ в електронному вигляді не приймається.

Проте, надіслані позивачем в електронному вигляді для реєстрації у ЄРПН податкові накладні не прийняті для реєстрації з посиланням на виявлення помилки - «Документ не може бути прийнятий - відсутній укладений з платником « 41083790» договір приєднання, який визначає права та обов'язки сторін в процесі електронного документообігу. Надішліть заяву про приєднання до договору» (а.с.26,29,32).

Суд зазначає, що відповідно до Закону України від 22.05.2003 №852-IV «Про електронний цифровий підпис» посилений сертифікат відкритого ключа (далі - посилений сертифікат ключа) - сертифікат ключа, який відповідає вимогам цього Закону, виданий акредитованим центром сертифікації ключів, засвідчувальним центром, центральним засвідчувальним органом.

Згідно із статтею 6 цього Закону сертифікат ключа містить такі обов'язкові дані: найменування та реквізити центру сертифікації ключів (центрального засвідчувального органу, засвідчувального центру); зазначення, що сертифікат виданий в Україні; унікальний реєстраційний номер сертифіката ключа; основні дані (реквізити) підписувача - власника особистого ключа; дату і час початку та закінчення строку чинності сертифіката; відкритий ключ; найменування криптографічного алгоритму, що використовується власником особистого ключа; інформацію про обмеження використання підпису.

Посилений сертифікат ключа, крім обов'язкових даних, які містяться у сертифікаті ключа, повинен мати ознаку посиленого сертифіката ключа.

Згідно із статтею 8 цього Закону центром сертифікації ключів може бути юридична особа незалежно від форми власності або фізична особа, яка є суб'єктом підприємницької діяльності, що надає послуги електронного цифрового підпису та засвідчила свій відкритий ключ у центральному засвідчувальному органі або засвідчувальному центрі з дотриманням вимог статті 6 цього Закону.

Обслуговування фізичних та юридичних осіб здійснюється центром сертифікації ключів на договірних засадах.

Центр сертифікації ключів зобов'язаний: забезпечувати захист інформації в автоматизованих системах відповідно до законодавства; забезпечувати захист персональних даних, отриманих від підписувача, згідно з законодавством; встановлювати під час формування сертифіката ключа належність відкритого ключа та відповідного особистого ключа підписувачу; своєчасно скасовувати, блокувати та поновлювати сертифікати ключів у випадках, передбачених цим Законом.

Статтею 9 Закону визначено, що центр сертифікації ключів, акредитований в установленому порядку, є акредитованим центром сертифікації ключів. Акредитований центр сертифікації ключів має право: надавати послуги електронного цифрового підпису та обслуговувати виключно посилені сертифікати ключів; отримувати та перевіряти інформацію, необхідну для реєстрації підписувача і формування посиленого сертифіката ключа, безпосередньо у юридичної або фізичної особи чи її представника.

Згідно із статтею 13 цього Закону акредитований центр сертифікації ключів негайно скасовує сформований ним посилений сертифікат ключа у разі: закінчення строку чинності сертифіката ключа; подання заяви власника ключа або його уповноваженого представника; припинення діяльності юридичної особи - власника ключа; смерті фізичної особи - власника ключа або оголошення його померлим за рішенням суду; визнання власника ключа недієздатним за рішенням суду; надання власником ключа недостовірних даних; компрометації особистого ключа.

Відповідно до пункту 7 Наказу Державної податкової адміністрації України від 10.04.2008 № 233 Про подання електронної звітності, чинність відповідного посиленого сертифіката ключа підтверджується за допомогою позначки часу, отриманої від акредитованого центру сертифікації ключів, або якщо до моменту одержання електронного документа строк дії відповідного сертифіката не був закінчений або відповідний сертифікат не був скасований.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, позивачем 05.03.2018 року було подано до ДПІ у Приморському районі м. Одеси ГУ ДФС в Одеській області Повідомлення про надання інформації щодо електронного цифрового підпису, прийняття якого 06.03.2018 року підтверджується квитанцією №2 (а.с.15-17).

Таким чином, враховуючи, що Договір про визнання електронних документів № 060320171 від 06.03.2017 року, був чинним на момент надіслання податкових накладних для реєстрації у ЄРПН, відповідач протиправно відмовив в реєстрації податкових накладних.

Суд зазначає, що доказів скасування сертифіката (сертифікатів) відкритого ключа позивача або зміни його місця реєстрації, що дає відповідачу право на одностороннє розірвання договору про визнання електронних документів та або його припинення станом на 30.03.2018 року (дату надіслання позивачем для реєстрації податкових накладних) - відповідачем не надано.

Крім того, судом встановлено, що 13.04.2018 року позивачем зареєстровано податкові накладні №№ 1, 2, 7 від 02.03.2018 року та 13.03.2018 року, що підтверджує дійсність у квітні 2018 року посилених сертифікатів ЕЦП.

Будь яких пояснень з цього приводу представник відповідача суду не надав.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що з урахуванням наданих представником позивача та досліджених судом документів, позивачем підтверджено наявність чинного договору про визнання електронних документів, а відповідачем не наведено обставини, які б підтверджували факт припинення дії вказаного договору.

Надана до матеріалів справи відповідачем роздруківка із таблицею про прийняття органом ДФС 12.04.2018 року та відхилення 26.03.2018 року Договору про визнання електронних документів № 060320171 від 06.03.2017 року, з посиланням на протокол оперативного засідання робочої групи №345 від 26.03.2018 року не знайшла жодного підтвердження, ані наданням такого протоколу, його змісту та підставою його прийняття, ані підтвердженням повідомлення про таке відхилення договору позивача, як сторони по такому договору (а.с.62).

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення № від 25.07.2018 року ГУ ДФС в Одеській області, в частині застосування до ТОВ «НЕТКОМ ТРАНС» штрафу у розмірі 5833,33 гривень, прийнято відповідачем безпідставно, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Суд встановив, що під час подання позовної заяви, позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 1762,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №472 від 11 вересня 2018 року, який підлягає відшкодуванню.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 173-183, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «НЕТКОМ ТРАНС» (65007, м. Одеса, вул. Водопровідна, буд. 1а, каб.1406, ) до Головного управління ДФС в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська 5, ), про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 25.07.2018 року ГУ ДФС в Одеській області, в частині застосування до ТОВ «НЕТКОМ ТРАНС» штрафу у розмірі 5833,33 гривень - задовольнити.

Податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС в Одеській області, № від 25.07.2018 року, в частині застосування до ТОВ «НЕТКОМ ТРАНС» штрафу у розмірі 5833,33 гривень - визнати протиправним та скасувати.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС в Одеській області понесені Товариством з обмеженою відповідальністю «НЕТКОМ ТРАНС» (65007, м. Одеса, вул. Водопровідна, буд. 1а, каб.1406, ) судові витрати у розмірі 1762, 00 гривні.

Рішення набирає законної сили згідно статті 255 КАС України - після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду згідно статті 295 КАС України подається до П'ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Одеський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено та підписано 20 грудня 2018 року.

Суддя Балан Я.В.

.