Справа № 0440/6522/18
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2018-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 грудня 2018 року Справа № 0440/6522/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді Бондар М.В.
при секретарі судового засідання Бурцевій Я.Е.
представника позивача ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до ПРОФЕСІЙНО - ТЕХНІЧНОГО УЧИЛИЩА №71 про застосування заходів реагування, -
Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області (далі ГУ Держпраці у Дніпропетровській області, позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ПРОФЕСІЙНО - ТЕХНІЧНОГО УЧИЛИЩА №71 (далі ПТУ №71, відповідач), в якій позивач просить (з урахуванням уточненої позовної заяви) застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до ПТУ №71, а саме: заборонити експлуатацію:
- столярної майстерні;
- електрозварювальної установи;
- заточувальних верстатів без інв. (2 шт);
- токарного верстату інв. № 0001016;
-точильно-шліфувального верстату без інв. №;
- свердлильного верстату;
- вантажопідіймального крану (електротельфер без інв. №).
Ухвалою суду від 16.10.2018 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито загальне провадження у справі та призначено підготовче засідання.
Відповідачем надано відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог та в обґрунтування своєї позиції зазначив, що столярна майстерня та відповідне обладнання не експлуатується (застосовується), адже державою не виділяються бюджетні кошти на їх ремонт та проведення всіх необхідних заходів з утримання їх в нормативному стані, а тому відсутня будь-яка потреба у встановленні заборони на експлуатацію обладнання. Також відповідач зазначив, що «кругопильний верстат без інв.№» взагалі відсутній в акті планової перевірки та, що стосується іншого обладнання та в позові не зазначено його ідентифікуючі ознаки, які могли б ідентифікувати таке обладнання. Відповідачем додатково зазначено, що у позивача відсутні повноваження на звернення до суду з даним позовом. Таким чином, висновки позивача у позовній заяві є необґрунтованими і безпідставними, а позовні вимоги протиправними та такими, що не підлягають задоволенню.
01.11.2018 року оголошено перерву у підготовчому засіданні до 27.11.2018 року для надання можливості представнику позивача ознайомитися з наданим відзивом; 27.11.2018 року продовжено строк підготовчого засідання на 30 днів та оголошено перерву до 05.12.2018 року; 05.12.2018 року оголошено перерву у підготовчому засіданні до 12.12.2018 року; 12.12.2018 року закрито підготовче засідання та розпочато розгляд справи по суті.
В судовому засіданні 12.12.2018 року представник позивача підтримав позовні вимоги, просив суд задовольнити позов в повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання не зявився, надав до суду клопотання про розгляд справи без його участі.
Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали, з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
За результатами перевірки складено акт від 10.07.2018 року № 131/2.7, в якому встановлено низку порушень, допущених відповідачем, які створюють загрозу життю та здоров'ю працюючих та зумовили необхідність звернення позивача до суду з вимогами, що заявлені.
Зміст даних порушень зафіксований в акті №131/2.7 від 10.07.2018 року та полягає, зокрема, в наступному:
- не проведено повний та частковий технічний вантажопідіймального крану (електротельфер без ін.№), що є порушенням розділ VI гл.3 п.3 «Правила охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання» НПАОП 0.00-1.80-18;
- вантажопідіймальний кран (електротельфер без ін.№) не споряджено табличкою з чітко позначеними обліковим номером, вантажопідіймальністю та датою наступного часткового та повного технічного огляду, що є порушенням розділ VII гл.1 п.11 «Правила охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання» НПАОП 0.00-1.80-18;
- площадка і підлога в приміщенні гаражу не мають розмітку яка виконана незмивною фарбою або іншим способом, для визначення місця установлення автомобілів і проїздів, що є порушенням р.III п.3.5 Правил охорони праці на автомобільному транспорті НПАОП 0.00-1.61-12;
- ворота гаражу не обладнані пристроями, що виключають їх самовільне закриття або відкриття, що є порушенням п.7.3 «Правила охорони праці на автомобільному транспорті» НПАОП 0.00-1.62-12;
- відсутнє освітлення оглядових канав, що є порушенням п. 2.8. розділу V Правил охорони праці на автомобільному транспорті НПАОП 0.00-1.62-12;
- у приміщенні гаражу електропроводка, що підводиться до світильників, без металорукавів або захисних оболонок, що є порушенням, п. 2.2. розділ V «Правила охорони праці на автомобільному транспорті» НПАОП 0.00-1.62-12;
- відсутній схематичний план (схема) руху транспорту та людей по території комунального закладу, чим порушено п.1.8 ОСОБА_2 13 Правил охорони праці на автомобільному транспорті НПАОП 0.00-1.62-12 ;
- в приміщенні гаражу своєчасно не прибираються виробничі відходи, сміття, непридатні деталі, вузли і агрегати, що є порушенням п. 1.9 розділ III Правил охорони праці на автомобільному транспорті НПАОП 0.00-1.62-12;
- не створені на робочих місцях умови праці відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, а саме: на точильно-шліфувальному верстаті без інв. №, відсутній захисний екран зони обробки, відсутня відмітка про проведення випробувань на механічну міцність, що є порушенням ОСОБА_2 III, п. 1.1. розділ II п. 1.10. Правил охорони праці під час роботи з інструментом та пристроями НПАОП 0.00-1.71-13, розділ III.п. 5.3. Правил охорони праці під час роботи з абразивним інструментом НПАОП 28.0-1.30-12;
- не створені на робочих місцях умови праці відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, а саме: на свердлильному верстаті, не закріплене захисне огородження ремінної передачі, що є порушенням розділу IІ, п. 1.2. Правил охорони праці під час роботи з інструментом та пристроями НПАОП 0.00-1.71-13;
- оброблювані на верстаті деталі не встановлюються у відповідні пристосування (лещата, кондуктори тощо), які закріплюються на столі (плиті) свердлильного верстата, що є порушенням ОСОБА_2 2 п.6.1 Правил охорони праці під час роботи з інструментом та пристроями НПАОП 0.00-1.71-13;
- під час виконання робіт на верстатах не утримується робоче місце в чистоті, не видаляється металева стружка з верстата за допомогою відповідних пристроїв (гачків, щіток). Забороняється прибирати стружку руками, що є порушенням розділ 2 п.1.11. Правил охорони праці під час роботи з інструментом та пристроями НПАОП 0.00-1.71-13;
- не створені безпечні умови праці в приміщенні столярної майстерні, на дерев'яному покритті стелі встановлено конструкції електричного устаткування, що не відповідає вимогам протипожежної безпеки, вибухобезпеки та захисту людей від нещасних випадків, що є порушенням розділ 3, п.1.1 Загальні вимоги стосовно забезпечення роботодавцями охорони праці працівників НПАОП-0.00-7.11-12;
- не електрозварювальній установці саморобний електродотримач, що є порушенням п.6.7.70 Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів НПАОП 40.1-1.21.98;
- на кабелю зварювального апарату відсутня ізоляція, що є порушення п.6.7.68 Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів НПАОП 40.1 -1.21.98;
- на корпусі зварювального трансформатора не нанесено інвентарний номер та дата наступного випробування, чим порушено п.6.7.77. Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів НПАОП 40.1 -1.21.98;
- не проведено випробування ізоляції зварювального трансформатору та вимірювання опору ізоляції зварювальної установки, чим порушено п.п.6.7.75., 6.7.75 Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів НПАОП 40.1-1.21.98;
- в приміщенні майстерні на місці виконання робіт знаходиться інструмент з ізолювальними рукоятками у якого не проведено випробування, що є порушенням п.4.1.1 «Правила експлуатації електрозахисних засобів» НПАОП 40.1-1.07-01;
- не створені на робочих місцях умови праці відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, а саме: на круглопильному верстаті без інв.. № відсутнє захисне огородження зони обробки та розклінюючий ніж, що є порушення ОСОБА_2 П.1.2., .п. 8.8. НПАОП 0.00-1.71-13;
- не створені на робочих місцях умови праці відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, а саме: на заточних верстатах без інв..№ (2 шт) відсутні захисні екрани зони обробки, відмітка про проведення випробувань на механічну міцність., захисне огородження абразивного кругу, що є порушення ОСОБА_2 III, п. 1.3. розділ II п. 1.III. «Правила охорони праці під час роботи з інструментом та пристроями» НПАОП 0.00-1.71-13;
- не створені на робочих місцях умови праці відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, а саме: на токарному верстаті інв. № 0001016 відсутнє захисне огородження затискного патрону та захисний екран зони обробки, що є порушенням ОСОБА_3 п.1.1, п. 1.2. п.2.1, п 2.2 Правила охорони праці під час роботи з інструментом та пристроями НПАОП 0.00-1.71-13;
- відсутні підставки (козелки), використовуються підручні засоби, які не відповідають нормативам, що є порушена розділ 8 п.4.8 «Правила охорони праці на автомобільному транспорті» НПАОП 0.00-1.61-12;
- транспортні засоби та агрегати, що підлягають списанню або ремонту, не розміщуються на окремих рівних площадках з твердим покриттям, не встановлено спеціальні підставки, упори, що є порушенням розділу 3 п. 1.7. Правил охорони праці на автомобільному транспорті НПАОП 0.00-1.62-12;
- відсутній схематичний план (схема) руху транспорту та людей по території закладу, чим порушено п.1.8 ОСОБА_3 13 Правил охорони праці на автомобільному транспорті НПАОП 0.00-1.62-12;
- не забезпечено належне утримання, безпечну експлуатацію і обслуговування електроустановок шляхом створення енергослужби з достатньою кількістю електротехнічних працівників, що є порушенням п.1.3.1 Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів НПАОП 40.1-1.21-98;
- електрогазозварник не пройшов навчання і перевірку знань на II групу з електробезпеки, чим порушено п.6.7.48 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів» НПАОП 40.121-98;
- відсутня Однолінійна схема електроустановок, що є порушенням п. 8.7.3 Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів НПАОП 40.1-1.21-98;
- не проведено інструктаж по правилам електробезпеки на першу кваліфікаційну групу допуску, що є порушенням п. 2.1.3. підпункт 1). Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів НПАОП 40.1-1.21-98;
- в закладі не створена комісія для проведення опосвідчення стану безпеки електроустановок споживачів (додаток 8). що є порушенням п.8.2. Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів НПАОП 40.1-1.21-98;
- відсутній акт посвідчення стану безпеки електроустановок споживачів, що є порушенням п. 8.4 Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів НПАОП 40.1-1.21.-98;
- не розроблено «Положення про енергетичну службу», що є порушенням п.1.3.1.,Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів НПАОП 40.1-1.21-98;
- відповідальний з охорони праці не контролює своєчасність проведення необхідних випробувань і технічних оглядів устаткування, що є порушенням п.3. 14. Типового положення про службу охорони праці НПАОП 0.00-4.35-04.
Примірник акту перевірки отриманий посадовою особою відповідача в.о. директора ОСОБА_4 10.07.2018 року, заперечень або зауважень до даного акту перевірки не було, що підтверджується змістом перевірки.
Отже, підставою для застосування відповідних заходів реагування є порушення суб'єктом господарювання законодавства про охорону праці, яке створює загрозу життю та здоров'ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків, що зумовило звернення до суду.
Вирішуючи спір по суті, суд зазначає наступне.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Згідно зі ст.1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Відповідно до п. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб'єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Згідно з ч. 1 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Частиною 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акту органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
У відповідності до п. 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року № 96 (далі - Положення № 96) Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов'язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Згідно з п. 7 Положення № 96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
У відповідності до ст. 38 Закону України «Про охорону праці» державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.
Згідно з п.п. 5 п. 6 Положення №96 Держпраці для виконання покладених на неї завдань має право безперешкодно проводити відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об'єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, здійснення нагляду та контролю за додержанням якого віднесено до повноважень Держпраці.
За приписами норми ч. 1 ст. 39 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, зокрема, мають право:
- забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.
Абзацом 1 ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.
З системного аналізу положень Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та Закону України «Про охорону праці» суд приходить до висновку, що позивач наділений повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.
Таким чином, суд вважає доводи представника відповідача щодо відсутності у позивача повноважень для звернення до суду з позовними вимогами про застосування заходів реагування необґрунтованими.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про охорону праці» державна політика в галузі охорони праці спрямована на створення належних, безпечних і здорових умов праці, запобігання нещасним випадкам та професійним захворюванням та базується на принципах пріоритету життя і здоров'я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці.
Роботодавець зобов'язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.
З цією метою роботодавець забезпечує функціонування системи управління охороною праці, а саме:
- створює відповідні служби і призначає посадових осіб, які забезпечують вирішення конкретних питань охорони праці, затверджує інструкції про їх обов'язки, права та відповідальність за виконання покладених на них функцій, а також контролює їх додержання;
- розробляє за участю сторін колективного договору і реалізує комплексні заходи для досягнення встановлених нормативів та підвищення існуючого рівня охорони праці;
- забезпечує виконання необхідних профілактичних заходів відповідно до обставин, що змінюються;
- впроваджує прогресивні технології, досягнення науки і техніки, засоби механізації та автоматизації виробництва, вимоги ергономіки, позитивний досвід з охорони праці тощо;
- забезпечує належне утримання будівель і споруд, виробничого обладнання та устаткування, моніторинг за їх технічним станом;
- забезпечує усунення причин, що призводять до нещасних випадків, професійних захворювань, та здійснення профілактичних заходів, визначених комісіями за підсумками розслідування цих причин;
- організовує проведення аудиту охорони праці, лабораторних досліджень умов праці, оцінку технічного стану виробничого обладнання та устаткування, атестацій робочих місць на відповідність нормативно-правовим актам з охорони праці в порядку і строки, що визначаються законодавством, та за їх підсумками вживає заходів до усунення небезпечних і шкідливих для здоров'я виробничих факторів;
- розробляє і затверджує положення, інструкції, інші акти з охорони праці, що діють у межах підприємства (далі - акти підприємства), та встановлюють правила виконання робіт і поведінки працівників на території підприємства, у виробничих приміщеннях, на будівельних майданчиках, робочих місцях відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, забезпечує безоплатно працівників нормативно-правовими актами та актами підприємства з охорони праці;
- здійснює контроль за додержанням працівником технологічних процесів, правил поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, використанням засобів колективного та індивідуального захисту, виконанням робіт відповідно до вимог з охорони праці;
- організовує пропаганду безпечних методів праці та співробітництво з працівниками у галузі охорони праці;
- вживає термінових заходів для допомоги потерпілим, залучає за необхідності професійні аварійно-рятувальні формування у разі виникнення на підприємстві аварій та нещасних випадків.
За таких обставин, суд погоджується з позивачем, що порушення, які були виявлені під час перевірки створюють загрозу життю та/або здоров'ю працюючих, що підтверджується плановою перевіркою підприємства і відображено у акті перевірки № 131/2.7. від 10.07.2018 року, а це є неприпустимим.
Крім того, доказів усунення виявлених порушень відповідачем не надано та фактично, з аналізу викладених у відзиві доводів, відповідач не заперечує наявність виявлених порушень.
Отже, обставини, які стали підставою для звернення до суду з даним позовом, не перестали існувати на час розгляду справи судом.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
У зв'язку з наведеним, держава, через наділені повноваженнями органи, вживає заходи для забезпечення безпеки людей. До таких заходів відноситься, в тому числі, і встановлення на законодавчому рівні вимог до охорони праці. Такі вимоги є обов'язковими для встановленого законодавством кола суб'єктів, зокрема, підприємств, установ, організацій, фізичних осіб, котрі використовують найману працю. Не дотримання цих вимог створюють загрозу життю та здоров'ю людей.
З урахуванням викладеного, враховуючи той факт, що порушення, виявлені під час планової перевірки об'єкту, створюють загрозу життю та здоров'ю людей і на даний час у суду відсутні докази усунення виявлених порушень, суд вважає позовні вимоги позивача обґрунтованими та такими, які підлягають задоволенню в повному обсязі.
На підставі частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову субєкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати субєкта владних повноважень, повязані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Враховуючи, що в межах даної справи у позивача були відсутні витрати на залучення свідків та проведення експертизи, розподіл судових витрат не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись статями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до ПРОФЕСІЙНО - ТЕХНІЧНОГО УЧИЛИЩА №71, а саме, заборонити експлуатацію:
- столярної майстерні;
- електрозварювальної установи;
- заточувальних верстатів без інв. (2 шт);
- токарного верстату інв. № 0001016;
-точильно-шліфувального верстату без інв. №;
- свердлильного верстату;
- вантажопідіймального крану (електротельфер без інв. №).
Розподіл судових витрат не здійснювати.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до пп.15.5 п.15 ч.1 розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду в повному обсязі складено 12.12.2018 року.

Суддя ОСОБА_5