Справа № 826/10811/17
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2018-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

20 грудня 2018 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Кучма А.Ю., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 лютого 2018 року у справі за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 лютого 2018 року адмністративний позов задоволено.

Не погодившись із зазначеним рішенням, 05.04.2018 відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 29.05.2018 апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 лютого 2018 року залишено без руху та надано апелянту строк тривалістю п'ять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 15.06.2018 клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві задоволено частково, продовжено апелянту строк для усунення недоліків на 5 днів з моменту отримання зазначеної ухвали. В іншій частині клопотання про відстрочення сплати судового збору до закінчення апеляційного провадження у справі №826/10811/17 - відмовлено.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 05.07.2018 у задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги - відмовлено, апеляційну скаргу повернено апелянту.

09 серпня 2018 року відповідачем повторно подано апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 лютого 2018 року.

Ухвалами Київського апеляційного адміністративного суду від 17.09.2018 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору - відмовлено, апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 лютого 2018 року залишено без руху та надано апелянту строк тривалістю п'ять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.10.2018 клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги - залишено без задоволення, продовжено Головному управлінню Державної фіскальної служби у місті Києві строк для усунення недоліків апеляційної скарги, визначених в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 17.09.2018 - на три дні від дня отримання копії даної ухвали.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.11.2018 відмовлено Головному управлінню Державної фіскальної служби у місті Києві у задоволенні клопотання про продовження строку на усунення недоліків та апеляційну скаргу повернено апелянту.

11 грудня 2018 року відповідачем втретє подано апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 лютого 2018 року, до якої додано виписку згідно з якою апелянтом сплачено судовий збір у розмірі 960 грн.

Разом з апеляційною скаргою відповідач подає клопотання, в якому просить поновити строк на апеляційне оскарження, мотивуючи тим, що відповідачем постійно вживались дії, спрямовані на сплату судового збору та лише 07.12.2018 апелянт мав змогу сплатити судовий збір.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 295 КАС України.

За правилами частини першої ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Статтею 44 КАС України передбачено обов'язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом.

Таким чином, позивач або відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційний перегляд справи, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону і суду, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, в тому числі щодо надання документа про сплату судового збору, для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

При цьому, слід звернути увагу, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов'язані з дійсно непереборними та об'єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 26.04.2018 (справа №820/4420/18).

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Крім того, з 16.03.2018 набули чинності зміни до п. 25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржників. Вказана норма права визначає перелік платежів, які проводяться незалежно від зупинення операцій по рахунках. До таких платежів належить сплата судового збору.

При цьому, державні органи, які є рівними перед законом і судом поряд з іншими учасниками справи, зобов'язанні діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі, при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, у зв'язку з чим, будь-які зволікання останніх зі сплатою судового збору у строк, встановлений процесуальним законом для оскарження судового рішення або судом для усунення недоліків апеляційної скарги, як і звернення з клопотаннями про поновлення і продовження через це вказаних строків, відстрочення або звільнення від сплати судового збору, не свідчать про неухильне виконання покладених на нього обов'язків як учасника справи і намір добросовісної реалізації права на апеляційний перегляд справи, який, при цьому, мав можливість планування і здійснення видатків бюджету, а в разі потреби їх перерозподілу протягом усього бюджетного року таким чином, щоб забезпечити своєчасне і у повному обсязі проведення необхідних платежів.

Отже, відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору не може впливати на дотримання строку апеляційного оскарження, і як наслідок, не є поважною підставою пропуску цього строку.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 26.04.2018 (справа №814/1646/16).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що обставини, вказані у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не свідчать про поважність підстав пропуску строку апеляційного оскарження.

Доказів наявності непереборних обставин, які б перешкоджали апеляційному оскарженню судового рішення матерали справи не містять.

Відтак, апелянту слід надати інші докази поважності причин пропуску строку подання апеляційної скарги.

Відповідно до частини третьої статті 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст. 132, 169, 295, 298 КАС України, -

УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 лютого 2018 року - залишити без руху.

Встановити апелянту строк для усунення вказаного недоліку - десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Роз'яснити апелянту, що при невиконанні вимог даної ухвали у зазначений вище строк буде вирішуватись питання про відмову у відкритті апеляційного провадження, що позбавляє апелянта права повторного звернення до апеляційного суду з цього питання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя А.Ю. Кучма