Справа № 140/2150/18
Суддя: Ковальчук Володимир Дмитрович
Дата ухвалення: 2018-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2018 року ЛуцькСправа № 140/2150/18
Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ковальчука В.Д.,

при секретарі судового засідання Ткачук І.І.,

за участю представника позивача Крючевської В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради до ОСОБА_2 про зобов'язання знесення самочинного будівництва,

ВСТАНОВИВ:

Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради (далі - Відділ ДАБК Луцької міської ради, позивач) звернувся з позовом до ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2.) про зобов'язання знесення за власний рахунок самовільно збудованого мансардного поверху над квартирою АДРЕСА_1 загальною площею 77 кв. м шляхом приведення даху будинку до попереднього стану, а саме: відновлення перекриття між квартирою № 17 та горищем; відновлення конструктивних елементів даху; відновлення функціонального призначення горища.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що надбудова мансардного поверху над квартирою АДРЕСА_1 була добудована ОСОБА_2 самочинно без отримання документа, який дає право виконувати будівельні роботи, без належно розробленого та затвердженого проекту, а також з істотними порушеннями будівельних норм і правил, таке будівництво суперечить суспільним інтересам і порушує права інших осіб. У зв'язку з цим позивач вважає зазначене будівництво самочинним, яке підлягає знесенню за власний рахунок відповідача у відповідності до вимог статті 376 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

У відзиві на позовну заяву від 28.11.2018 вх. № 15609/18 (а.с.70-76) відповідач не погоджується з даним позовом та вважає його безпідставним, оскільки обраний позивачем спосіб захисту порушеного права шляхом зобов'язання її знести за власний рахунок мансардного поверху жодною правовою нормою не обґрунтований. Крім того, вважає, що положення статті 376 ЦК України щодо зобов'язання знесення самовільно збудованих (прибудованих, надбудованих) мансард, горищ тощо у багатоквартирних будинках не застосовуються. Також не вважає згадане будівництво самочинним, оскільки нею було подано до Відділу ДАБК Луцької міської ради декларації про початок виконання будівельних робіт "Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1" та "Реконструкція квартири АДРЕСА_1". При цьому, на думку відповідача, факт скасування декларації про початок будівельних робіт, яка була зареєстрована 28 липня 2016 року за № ВЛ 39, не відміняє законності здійснення будівельних робіт, оскільки такі роботи були завершені ще до скасування декларації, а дії щодо скасування останньої оскаржуються в судовому порядку. Також відповідач зазначає, що відповідно до висновку експертного дослідження № 304/09-17 від 29 вересня 2017 року проектні роботи відносно згаданого об'єкта відповідають будівельним нормам та вимогам законодавства, а згідно експертної оцінки в частині міцності, надійності та довговічності об'єкта будівництва, та дотримання вимог пожежної безпеки, виконаної ДП "Укрдержбудекспертиза" у Волинській області конструкції даху відповідають вимогам щодо міцності, надійності об'єкта. Відповідач вважає, що наведені обставини в будь-якому випадку не можуть вважатися істотним порушенням будівельних норм і правил, а застосування такої крайньої міри як знесення будівництва буде не лише неадекватним заходом, але і призведе до порушення прав інших людей.

З врахуванням вищевикладеного відповідач просить відмовити у задоволенні позову.

У відповіді на відзив від 07.12.2018 вх. № 16141/18 (а.с.91-97) позивач вказує на те, що доводи відповідача про незастосування в даному випадку статті 376 ЦК України безпідставними, оскільки при розгляді зазначеної адміністративної справи потрібно виходити з характеру виконаних відповідачем будівельних робіт і техніко-економічних показників збудованого об'єкта будівництва. До того ж, позивач вважає збудований відповідачем мансардний поверх окремим об'єктом будівництва, на який необхідно отримати дозвільні документи, які надають суб'єкту містобудування право їх виконувати, а по завершенню таких робіт суб'єкт містобудування зобов'язаний ввести об'єкт в експлуатацію. Також звертає увагу суду на те, що після скасування декларації про початок виконання будівельних робіт відповідні роботи не були припинені, що підтверджується актами перевірки від 17.03.2017 року та від 20.04.2017 року. Крім того, згадана декларація надавала право відповідачу на виконання будівельних робіт з капітального ремонту даху, а перевірками Відділу ДАБК Луцької міської ради було встановлено, що фактично проектною документацією було передбачено проведення не капітального ремонту, а реконструкцію з надбудовою додаткового поверху. Відтак за відсутності відповідного дозвільного документа на проведення робіт з реконструкції даху над квартирою АДРЕСА_1 такі будівельні роботи є самочинними. Позивач також зазначає, що Відділ ДАБК Луцької міської ради має повноваження щодо перевірки проектної документації, яка передана замовнику для виконання будівельних робіт, щодо її відповідності вимогам законодавства, а також притягати до відповідальності як проектну, так і експертну організації, що допустили порушення вимог закону. Вважає долучений відповідачем до відзиву на позов висновок експертного дослідження № 304/09-17 неналежним доказом у справі, оскільки зроблений не експертною організацією, яка відповідно до вимог законодавства має право виконувати такі експертизи.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала повністю з підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на відзив, просила позов задовольнити повністю.

Відповідач в судове засідання не прибула, хоча належним чином була повідомлена про дату, час і місце судового розгляду.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1, що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна від 16.10.2018 № 141274277 (а.с.17-18).

22 липня 2016 року ОСОБА_2 подала до Відділу ДАБК Луцької міської ради декларацію про початок виконання будівельних робіт "Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1", яка була зареєстрована позивачем 28 липня 2016 року за № ВЛ 39, що у відповідності до вимог статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) надало відповідачу право на виконання будівельних робіт (а.с.19-20).

06 жовтня 2016 року за вх. № 9145/1.1/16 до Луцької міської ради надійшло звернення Луцького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області про перевірку законності будівельних робіт по АДРЕСА_1 на підставі матеріалів ЖЄО № 34386 від 12 вересня 2016 року по повідомленню гр. ОСОБА_3 (а.с.21).

21 жовтня 2016 року та 24 жовтня 2016 року до Луцької міської ради надійшли звернення ОСОБА_4 та ОСОБА_3, які є мешканцями будинку АДРЕСА_1, щодо перевірки законності та правомірності будівельних робіт у даховому приміщенні їхнього будинку (а.с.23-24).

На підставі вказаних звернень Відділом ДАБК Луцької міської ради була призначена та проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами якої 02 листопада 2016 року був складений акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с.28-33).

Зазначеним актом було встановлено, що декларацією про початок виконання будівельних робіт "Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1" передбачалося виконання будівельних робіт без зміни геометричних розмірів та функціонального призначення об'єкта (капітальний ремонт). Проектна документація розроблена приватним підприємцем ОСОБА_5 і передана замовнику для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування, будівельних норм державних стандартів та правил, зокрема вказаною проектною документацією - аркуші стадія П без номера (план пожежного відсіку, план даху, фасади, план крокв) передбачено надбудову мансардного поверху над квартирою № 17, а саме: мурування нових стін, підняття вентиляційних каналів, коминів, установка нових дверних та віконних прорізів, об'єднання квартири № 17 сходами з горищними (мансардними) приміщеннями, зміна конструктивної схеми кроквяної системи і стін, що збільшує навантаження на несучі стіни та фундаменти будинку, та змінює основні техніко-економічні показники будинку АДРЕСА_1 та квартири № 17 у цьому будинку в частині будівельного об'єму, загальної площі, житлової площі, тобто фактично проектом передбачено проведення не капітального ремонту як визначено назвою, а реконструкцію з надбудовою додаткового поверху, при цьому відсутні вихідні дані на проектування - містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки та технічні умови, відсутні звіти про обстеження будівельних конструкцій фундаментів та стін будинку, не проведені інженерні вишукування, чим порушено п. 3.7, п. 3.21, п. 4.3, п. 7.1 додатка А ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", порушено вимоги п. 5.4, п. 5.5, п. 6.1, ДБН В. 3.2.-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт", ч. 1 ст. 31 Закону № 3038-VI.

Крім того, 02 листопада 2016 року позивачем складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано ОСОБА_2 привести будівництво у відповідність до вимог містобудівного законодавства до 31 березня 2017 року, припинити виконання будівельних робіт з надбудови мансардного поверху та не допустити руйнування існуючої покрівлі і попадання атмосферних опадів в квартири будинку, який отримав 02.11.2018 року представник відповідача ОСОБА_6 (а.с.43-44).

Також 02 листопада 2016 року посадовою особою Відділу ДАБК Луцької міської ради був складений протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.11.2016 року відносно фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 (а.с.41-42). Постановою позивача від 09 листопада 2016 року № 24 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності накладено на ОСОБА_5 штраф у сумі 130500 грн. за порушення, передбачене абз. 2 ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (а.с.45-46).

04 листопада 2016 року на підставі акта позапланової перевірки від 02.11.2016 року начальник Відділу ДАБК Луцької міської ради ОСОБА_7 видав наказ №77 "Щодо скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт", пунктом 1 якого скасував реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.07.2016 року № ВЛ 39 на об'єкт "Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1" (замовник - ОСОБА_2.) (а.с.47).

17 березня 2017 року Відділом ДАБК Луцької міської ради була проведена позапланова перевірка виконання вимог припису про усунення порушення у сфері містобудівної діяльності від 02.11.2016 року. За результатами її проведення був складений акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17.03.2017 року, яким було встановлено, що на об'єкті будівництва "Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1" виконуються будівельні роботи з надбудови мансардного поверху, зокрема монтуються дерев'яні балки покриття та виконуються покрівельні роботи надбудови. Доступ до об'єкта здійснюється будівельниками через квартиру № 17, де влаштовано отвір (проріз) в перекритті над квартирою, разом з тим доступ до мансардного поверху над квартирою № 17 з горища будинку і на горище з загальної сходової площадки будинку перекритий внаслідок виконання вказаних будівельних робіт. Роботи виконуються самочинно, за відсутності декларації про початок виконання будівельних робіт. Вимоги припису від 02 листопада 2016 року в частині припинення робіт з надбудови мансардного поверху не виконуються (а.с.48-49).

Крім того, 17 березня 2016 року позивачем був складений припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, яким ОСОБА_2 було зобов'язано припинити будівельні роботи (а.с.52-53).

20 квітня 2017 року Відділом ДАБК Луцької міської ради складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким встановлено, що на об'єкті будівництва умови припису від 02.11.2016 не виконані, а саме: не приведено вказане будівництво у відповідність до вимог містобудівного законодавства; не припинено виконання будівельних робіт з надбудови мансардного поверху, про що не повідомлено Відділ ДАБК Луцької міської ради до 31.03.2017 року. Також не виконані умови припису від 17.03.2017 року, а саме не припинені будівельні роботи та не повідомлено про це Відділ ДАБК Луцької міської ради (а.с.54).

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю впорядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з п.3, 4 ч.3 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553.

Згідно п.7 Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п.9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Відповідно до ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності. Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Статтею 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва обєкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований обєкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов'язаних із знесенням об'єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво. У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об'єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством. Виконання рішення суду, що набрало законної сили, щодо знесення самочинно збудованого об'єкта здійснюється відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

З матеріалів справи слідує, що ОСОБА_2 розпочала будівельні роботи на підставі поданої 22 липня 2016 року до Відділу ДАБК Луцької міської ради декларації про початок виконання будівельних робіт об'єкта будівництва "Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1", яка була зареєстрована позивачем 28 липня 2016 року за № ВЛ 39 (а.с.19-20). Відповідно до цієї декларації: вид будівництва - капітальний ремонт даху; категорія складності - ІІ; загальна площа покрівлі - 77,28 кв. м. Будівельні роботи здійснювалися на підставі проектної документації, розробленої приватним підприємцем ОСОБА_8, який є відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд (а.с.35-40). Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки на даний об'єкт будівництва не вимагаються відповідно до п.27 "Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються" наказу Мінрегіонбуду від 07.07.2011 року №109 (із змінами від 2012 та 2013 р.р.). Як зазначено у згаданій декларації, дата, серія, номер документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою для будівництва не зазначається відповідно до пункту 4 статті 34 Закону України "Про виконавче провадження".

Як зазначалося вище, декларація про початок виконання будівельних робіт об'єкта будівництва "Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1" від 28.07.2016 року № ВЛ 39 була скасована наказом Відділу ДАБК Луцької міської ради від 04 листопада 2016 року № 77 у зв'язку з відсутністю належно розробленого та затвердженого проекту, а саме розроблення проектної документації з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с.47).

Згідно з п.3.2 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» термін будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва.

Згідно з п.3.21 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» термін реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Згідно з п.4.2 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» оформлення проектної документації здійснюється згідно з нормативними документами комплексу А.2.4 «Система проектної документації для будівництва».

Відповідно до пункту 3 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», які застосовуються для проектування реконструкції і капітального ремонту багатоквартирних житлових будинків із умовною висотою до 73,5 м включно, окремих квартир, надбудованих, вбудованих і прибудованих приміщень, і є обов'язковими для застосування усіма юридичними і фізичними особами на території України незалежно від форм власності і відомчої належності, реконструкція житлового будинку - це перебудова житлового будинку з метою поліпшення умов проживання, експлуатації, зміни кількості житлових квартир, загальної і житлової площі тощо у зв'язку зі зміною геометричних розмірів, функціонального призначення, заміною окремих конструкцій, їх елементів, основних техніко-економічних показників, а капітальний ремонт - це ремонт житлового будинку з метою відновлення його ресурсу з заміною за необхідності конструктивних та огороджувальних елементів, систем інженерного обладнання, а також поліпшення його експлуатаційних показників.

Пунктом 8.3 ДБН В.3.2-2-2009 передбачено можливість збільшення площі кухонь і житлових кімнат за рахунок внутрішніх перепланувань і прибудов у вигляді еркерів; зі збільшенням загальної площі будинків за рахунок використання горищних об'ємів, надбудови мансард, одного або декількох поверхів, різних прибудов лише при здійсненні реконструкції.

Судом встановлено, що постановою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 30 березня 2017 року, яка набрала законної сили 28 вересня 2017 року на підставі ухвали Львівського апеляційного адміністративного суду від 28 вересня 2017 року у справі № 876/5582/17 за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 24 від 09.11.2016 року у задоволенні позову відмовлено (а.с.58-60). Судовими рішеннями судів першої та апеляційної інстанції встановлено, що будівельні роботи згідно проекту "Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1" є реконструкцією, оскільки при їх проведенні змінюються основні техніко-економічні показники (геометричні розміри, функціональне призначення). Відтак, суди встановили, що такі зміни підпадають під визначення поняття «реконструкція житлового будинку», а не поняття «капітальний ремонт», який не передбачає змін загальної і житлової площі, а також відсутність доказів, які б підтверджували право здійснювати будівельні роботи з реконструкції житлового будинку.

Наведене свідчить про відсутність у відповідача - ОСОБА_2, яка є замовником об'єкта будівництва "Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1", дозволу на здійснення будівельних робіт з реконструкції житлового будинку.

Згідно з ч.1 ст.376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Таким чином, наявність однієї з умов, визначених у ст.376 ЦК України, є підставою для ствердження, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважається самочинним будівництвом.

Відповідно до ч.7 ст.376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов'язана відшкодувати витрати, пов'язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Під час вирішення даної справи суд враховує висновки пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, що відображені у постанові від 30.03.2012 року № 6.

Пунктом 13 цієї Постанови № 6 передбачено, що вирішуючи позови про знесення самовільно збудованих (прибудованих, надбудованих) балконів, мансард, горищ тощо у багатоповерхових багатоквартирних будинках, суди повинні враховувати, що положення статті 376 ЦК до цих правовідносин не застосовуються.

Разом з тим, в пункті 22 Постанови № 6 вказано, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності. Вимоги відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування про зобов'язання особи, яка, маючи дозвіл на будівництво нерухомого майна, допустила при цьому істотне відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, чи істотне порушення будівельних норм і правил, провести відповідну перебудову можуть бути заявлені як у разі, коли ці відхилення були допущені при будівництві нерухомості, так і внаслідок перебудови під час її експлуатації (частина сьома статті 376 ЦК). Під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема, недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність.

Відповідно до пункту 23 Постанови № 6 цього пленуму при вирішенні питання про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, суди повинні в кожному випадку з'ясовувати, зокрема, наскільки збудована будівля за розміром відповідає площі, поверховості, розміщенню та іншим умовам, передбаченим проектом; як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів на планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок тощо. У необхідних випадках для з'ясування питань, що виникають при розгляді таких справ і потребують спеціальних знань, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може призначити відповідну експертизу згідно з вимогами статті 143 ЦПК. Відсутність відповідної експертизи у разі необхідності її проведення може бути підставою для відмови в позові, при цьому факт відхилення від проекту та порушення будівельних норм і правил має довести особа, яка пред'явила позов про знесення самочинного будівництва (частина сьома статті 376 ЦК, частина перша статті 60 ЦПК).

Пунктом 24 вказаної Постанови № 6 визначено, що знесення нерухомості, збудованої з істотним відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотним порушенням будівельних норм і правил (у тому числі за відсутності проекту), можливе лише за умови, що неможлива перебудова нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови. В інших випадках суд за позовом відповідного державного органу чи органу місцевого самоврядування може на підставі частини сьомої статті 376 ЦК зобов'язати забудовника здійснити перебудову житлового будинку, будівлі, споруди або іншого об'єкта нерухомості, який побудовано чи будується з істотними відхиленнями від проекту або з істотним порушенням основних будівельних норм і правил, у тому разі, коли таке будівництво суперечить суспільним інтересам, порушує права інших осіб, коли порушення будівельних норм і правил є істотним, а також є технічна можливість виконати перебудову. Якщо технічна можливість перебудови об'єкта нерухомості відсутня або забудовник відмовляється від такої перебудови, суд, незалежно від поважності причин відмови, за позовом зазначених органів або особи, права чи інтереси якої порушено таким будівництвом, ухвалює рішення про знесення житлового будинку або іншого нерухомого майна. Відмовою забудовника від перебудови слід вважати як його заяву про це, так і його дії чи бездіяльність щодо цього, вчинені до або після ухвалення рішення суду про зобов'язання здійснити перебудову.

У пункті 25 Постанови №6 передбачено, якщо відхилення від проекту забудови об'єкта нерухомості або від вимог будівельних норм і правил, які не є істотними, не порушують прав інших осіб та інтересів суспільства, не суперечать санітарно-технічним вимогам і правилам експлуатації, не впливають на міцність і безпечність цього об'єкта (зокрема, відхилення у житловому будинку від внутрішнього планування зі збереженням чи незначним відхиленням від установленого проектом розміру житлової площі, незначна зміна його зовнішніх габаритів, місця розташування тощо), не можуть бути підставою для задоволення вимог про перебудову чи про знесення об'єкта нерухомості.

Під час вирішення даної справи суд також враховує Експертну оцінку в частині міцності, надійності та довговічності об'єкту будівництва, та дотримання вимог пожежної безпеки за проектом "Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1", яка затверджена ДП "Укрдержбудекспертиза" у Волинській області 02 листопада 2016 року (а.с.34).

Так, у висновках цієї Експертної оцінки зазначено наступне: проведення капітального ремонту даху над квартирою АДРЕСА_1 відповідає діючим протипожежним нормам; техніко-економічні показники не відповідають назві проекту; не передбачено вихід з сушки на технічне горище; капремонтом збільшено об'єм горища; конструкції даху відповідають вимогам щодо міцності, надійності об'єкту.

Враховуючи той факт, що положення статті 376 ЦК України не застосовуються щодо знесення самовільно збудованих (прибудованих, надбудованих) балконів, мансард, горищ тощо у багатоповерхових багатоквартирних будинках, а також наданий позивачем висновок Експертної оцінки від 02 листопада 2016 року, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову та застосування такої крайньої міри як знесення об'єкта будівництва, оскільки виконані будівельні роботи є надійними та безпечними, що відповідають протипожежним нормам. Крім того, позивачем не доведено істотного порушення відповідачем вимог будівельних норм і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність.

Таким чином, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради до ОСОБА_2 про зобов'язання знесення самочинного будівництва.

Керуючись статтями 243, 245, 246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради (43025, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Богдана Хмельницького, будинок 17) до ОСОБА_2 (АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) про зобов'язання знесення самочинного будівництва відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням вимог підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" цього Кодексу. Апеляційна скарга може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Повний текст рішення суду буде складено 21 грудня 2018 року.

Суддя В.Д. Ковальчук