Справа № 826/1790/17
Суддя: Аліменко Володимир Олександрович
Дата ухвалення: 2018-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/1790/17
УХВАЛА

11 грудня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Аліменка В.О.,

суддів Безименної Н.В., Кучми А.Ю.,

за участю секретаря Лебедєвої Ю.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 02 серпня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державного вищого навчального закладу «Криворізький державний педагогічний університет», Міністерства освіти та науки України, Виконуючого обов'язки ректора Державного вищого навчального закладу «Криворізький державний педагогічний університет» ОСОБА_3 про скасування наказу, визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_2 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державного вищого навчального закладу «Криворізький державний педагогічний університет», Міністерства освіти та науки України, В.о. ректора ДВНЗ «Криворізький державний педагогічний університет» ОСОБА_3 про визнання незаконним і скасування наказу про відрахування з державного вищого навчального закладу, поновлення у державному вищому навчальному закладі та зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 червня 2018 року позов ОСОБА_2 №826/1790/17 залишено без розгляду.

05 липня 2018 до суду надійшла заява ОСОБА_2 про роз'яснення вказаної вище ухвали суду від 01.06.2018 в частині порядку і строків її оскарження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 02 серпня 2018 року зазначену заяву повернуто позивачу.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій останній просить суд оскаржувану ухвалу скасувати, та прийняти нову, якою: визнати незаконною практику зазначення у резолютивній частині судового рішення, замість строку та порядку його скарження, вказувати лише на статті КАС України; заборонити суду в подальшому застосовувати таку практику. На думку апелянта, оскаржувана ухвала винесена судом першої інстанції з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та інші наявні у справі докази, колегія суддів приходить до наступного.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 02 серпня 2018 року заява про роз'яснення судового рішення була повернута позивачу. Підставою для прийняття такого рішення слугувало те, що рішення, за роз'ясненням якого звернувся позивач, не набрало законної сили у зв'язку із його апеляційним оскарженням.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що роз'ясненню підлягає рішення, яке набрало законної сили, проте, звертаючись із заявою про роз'яснення, ОСОБА_2 просив роз'яснити йому строки та порядок оскарження ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 червня 2018 року, які, на його думку, були «приховані» за ст.ст. 295-297 КАС України, на які послався суд в резолютивній частині свого рішення.

Таким чином, на переконання колегії суддів, суд першої інстанції міг та повинен був роз'яснити позивачу порядок і строки оскарження ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 червня 2018 року.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що для повного захисту прав позивача, суду апеляційної інстанції слід частково задовольнити апеляційну скаргу, та роз'яснити позивачу резолютивну частину ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 02 серпня 2018 року, зокрема в частині строків оскарження даної ухвали.

Так, стаття 254 КАС України передбачає, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Отже, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Також, роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Зазначена стаття КАС України передбачає можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Таким чином, роз'яснено може бути судове рішення, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини.

Верховний Суду України в своїй ухвалі від 13.07.2016 справа № 21-452іп16 зазначив, що рішення суду може бути роз'яснено у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз'яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Водночас, підставою для роз'яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта, є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

За роз'ясненням рішення суду можуть звертатися особи, які брали участь у справі, або державний виконавець у випадку, коли рішення є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

В заяві про роз'яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, у заявника виникли питання пов'язані саме з труднощами в процесі оскарження судової ухвали, що за своєю суттю є процесуальним питанням.

Як вбачається з резулятивної частини рішення, судом зазначено: «Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України».

Під час судових засідань в суді апеляційної інстанції позивач наголошував, що йому не відомий зміст вказаних статей, та йому не зрозуміло, в який саме строк він може та повинен оскаржувати судові рішення, викладені у формі ухвали, оскільки він не юрист та не володіє спеціальними знаннями у сфері права.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується із доводами позивача, що за відсутності спеціальних знань у галузі права, позивач не зможе оскаржити судові рішення у строки, передбачені КАС України, а апеляційними судами будуть застосовані наслідки, які передбачені кодексом за порушення строків апеляційного оскарження.

Таким чином, судова колегія дійшла висновку про роз'яснення позивачу строків оскарження судового рішення, які викладені у статтях 295-297 КАС Укаїни.

Так, відповідно до приписів статті 295 КАС України:

1. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

За приписами п.2 ч. 2 вказаної статті учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Статтею 297 КАС України передбачений порядок подання апеляційної скарги, та зокрема зазначено, що апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Разом з тим, відповідно до п.15.5 Перехідних положень КАС України (в редакції з 15.12.2017 року) встановлено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду;

Так, згідно із приписами ч. 1 ст. 186 КАС України (в редакції до 15.12.2017 року) апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

З сукупного аналізу викладеного, колегія суддів вважає за необхідне роз'яснити позивачу, що апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення, а в разі якщо, ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення, то її може бути оскаржено протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції.

Вирішуючи питання щодо наявності у суду апеляційної інстанції повноважень роз'яснення судового рішення у справі за наслідками апеляційного перегляду ухвали про повернення заяви про роз'яснення судового рішення, судова колегія вважає за необхідне зазначити таке.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За правилами п. 12 ч. 1 ст. 4 КАС України судове рішення - рішення, постанова, ухвала суду будь-якої інстанції.

Приписи ч. ч. 3-5 ст. 241 КАС України визначають, що судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду. Перегляд судових рішень в апеляційному та касаційному порядку закінчується прийняттям постанови. У випадках, визначених цим Кодексом, судовий розгляд закінчується постановленням ухвали.

Тобто, у передбачених процесуальним законом випадках, судовий розгляд справи може бути закінченим шляхом постановлення відповідної ухвали.

Даний висновок узгоджується й з правовою позицією Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 року №7 «Про судове рішення в адміністративній справі». Так, пунктом 3 вказаної постанови Пленуму ВАС України передбачено, що за змістом частини першої статті 14 КАС України (положення якої є аналогічними ч. 1 ст. 14 КАС України у чинній редакції) судові рішення, якими закінчується розгляд справи в адміністративному суді, ухвалюються іменем України.

Закінчення розгляду справи у розумінні цієї норми права є вирішення спору по суті судом першої, апеляційної або касаційної інстанції, у тому числі прийняття постанови щодо частини позовних вимог відповідно до частини першої статті 164 КАС України, ухвалення додаткового судового рішення (стаття 168 КАС України) або в разі, якщо під час попереднього провадження відповідач визнав позов (частина четверта статті 121 КАС України), та вирішення вимоги апеляційної та касаційної скарг. Ці рішення ухвалюються іменем України.

Така вимога не поширюється на інше закінчення розгляду справи (роз'яснення судового рішення), що оформлюється ухвалою.

Тобто, у розумінні положень чинного законодавства, судовий розгляд справи може бути закінчений не лише прийняттям рішення суду, а й постановленням ухвали суду у випадках, передбачених у тому числі ст. 254 КАС України.

За таких обставин, судова колегія приходить до висновку, що закінчення розгляду справи шляхом постановлення ухвали про роз'яснення ухвали Окружного адміністративного суду від 05.07.2018 року. У даному випадку, навіть у випадку скасування ухвалу суду про повернення заяви та направлення справи на продовження розгляду до суду першої інстанції не буде досягнуто основну мету судочинства - право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку про необхідність часткового задоволення апеляційної скарги та скасування судового рішення із прийняттям нової ухвали про роз'яснення судового рішення.

Керуючись ст. ст. 242-245, 248, 250, 254, 308, 310, 317, 320, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 02 серпня 2018 року - скасувати, та прийняти нову, якою заяву ОСОБА_2 про роз'яснення ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 червня 2018 року - задовольнити частково.

Роз'яснити, що апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення, а в разі якщо, ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення, то її може бути оскаржено протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції.

Повний текст ухвали складено « 17» грудня 2018 року.

Ухвала набирає законної сили з дати її прийняття. Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді Н.В. Безименна

А.Ю. Кучма