Справа № 0440/6209/18
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2018-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 листопада 2018 року Справа № 0440/6209/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
за участі секретаря судового засіданняОСОБА_2
представника позивача представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Акціонерного товариства "Дніпроазот" до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису,-
Акціонерне товариство «Дніпроазот» (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області (далі відповідач) в якій просить:
- стягнути на користь позивача судові витрати.
В обґрунтування позову позивач зазначив, що в період з 05.06.2018 року по 18.06.2018 року посадовими особами Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області згідно з наказом Держекоінспекції № 445-П від 04.06.2018 року, на підставі направлення на проведення позапланової перевірки дотримання природоохоронного законодавства від 04.06.2018 року № 4-4784-8-3 щодо стану виконання припису від 21.12.2017 року № 4-9141-8-3, виданого за результатами акту планової перевірки від 04.12.2017-15.12.2017 року в частині охорони та раціонального використання водних ресурсів АТ «Дніпроазот», проведено перевірку додержання субєктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. За результатами проведеної перевірки відповідачем складено Припис № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року. АТ «Дніпроазот» вважає дії посадових осіб суб'єкта владних повноважень при складанні ОСОБА_2 перевірки та винесенні Припису - неправомірними та такими, що здійсненні з порушенням вимог Закону України «Про основині засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки повинні були з'ясовувати лише ті питання, необхідність яких стала підставою для здійснення такого заходу. Також позивач зазначає, що оскільки зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта перевірки, в порушення вимог ст. 7 Закону №877-V припис був складений відповідачем до моменту оформлення акту перевірки і його підписання посадовими особами АТ "Дніпроазот". В тому числі, позивачем не було допущено порушень природоохоронного законодавства, зазначених в приписі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2018 року відкрито провадження у справі 0440/6209/18 та призначено розгляд останньої в порядку загального позовного провадження.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
12 вересня 2018 року на адресу суду від представника відповідача надійшов письмовий відзив на позовну заяву, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що перевірка АТ «Дніпроазот» проведена з додержанням вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», в ході проведення якої було виявлено порушення вимог Водного кодексу України, Земельного кодексу України, Законів України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про охорону земель». Враховуючи те, що ОСОБА_2 перевірки та Припис про усунення порушень складені у відповідності до норм чинного законодавства, позовні вимоги АТ «Дніпроазот» є безпідставними та необґрунтованими.
20 вересня 2018 року на адресу суду від представника АТ «Дніпроазот» надійшла письмова відповідь на відзив, в якій було підтримано позицію викладену в позовній заяві та зазначено, зокрема, що пункти Припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року 1-14 є протиправними та незаконними, оскільки позивачем не допускалось порушень природоохоронного законодавства, а також деякі пункти припису винесенні протиправно в тому числі, що такі питання не були підставою для перевірки. Крім того зазначено, що Припис було складено та направлено відповідачем на адресу АТ «Дніпроазот» за відсутності на те правових підстав та за відсутності оформленого належним чином ОСОБА_2 перевірки.
25 вересня 2018 року на адресу суду від представника Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області надійшли письмові заперечення, в яких підтримано позицію викладену у письмовому відзиві та зазначено, зокрема, що ОСОБА_2 перевірки складався, оформлявся та направлявся АТ «Дніпроазот» у відповідності до вимог Закону України «Про основині засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Виявлені в ході проведеної перевірки порушення АТ «Дніпроазот» вимог природоохоронного законодавства останнім не усунені, що свідчить про протиправність позовних вимог.
05 жовтня 2018 року на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на заперечення, в якій зазначено, що доводи відповідача викладені у запереченнях є необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсним обставинам справи.
Ухвалою суду від 16 жовтня 2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу № 0440/6209/18 до судового розгляду по суті.
Представник позивача в судовому засіданні, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, надав пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві, відповіді на відзив та у відповіді на заперечення, просив суд задовольнити заявлені позовні вимоги.
Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовної заяви заперечував, посилаючись на письмовий відзив та письмові пояснення, що містяться в матеріалах справи, у звязку з чим просив у задоволенні позову відмовити.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
За результатами проведеної перевірки складено ОСОБА_2 № 269/3-8/18 від 18.06.2018 року.
На підстав висновків ОСОБА_2 перевірки № 269/3-8/18 від 18.06.2018 року Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області винесено Припис № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року, яким приписано АТ «Дніпроазот»:
- дотримуватись умов дозволу на спеціальне водокористування (ст.ст. 44, 49 Водного кодексу України), термін виконання до 22.06.2018 року;
- забезпечити вжиття заходів, щодо запобігання скидів зворотних вод підприємства в поверхневу водойму з перевищенням нормативів ГДС (ст. 44 Водного кодексу України, Правила охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами затверджені постановою КМУ № 465), термін виконання до 22.06.2018 року;
- забезпечити контроль за станом заглиблених ємностей та їх впливом на підземні горизонти та ґрунти на території цехів Карбамід-1, Карбамід-2, на території асфальтоприготувального відділення (ст.ст. 44. 96, 105 Водного кодексу України, ст. 164 Земельного кодексу України, ст. 35 Закону України «Про охорону земель»), термін виконання до 20.07.2018 року;
- надати протоколи контролю якості підземних вод та ґрунтів із спостережливих свердловин в зоні проммайданчика і накопичувача промислових відходів ПАТ «Дніпроазот» (ст.ст. 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»), термін виконання до 01.10.2018 року;
- забезпечити збирання, очищення та відведення зливових стоків з території підприємства в повному обсязі у відповідності до вимог законодавства (ст.ст. 44, 70, 71, 95, 96, 98, 105 Водного кодексу України, ст. 35 Закону України «Про охорону земель» та ст. 164 Земельного кодексу України), термін виконання до 01.10.2018 року;
- забезпечити здійснення заходів щодо попередження забруднення зливової поверхні території підприємства (ст.ст. 44, 95, 96, 98, 105 Водного кодексу України), термін виконання до 01.10.2018 року;
- вирішити питання щодо збирання, очищення та відведення зливових вод з території підприємства (ст. 44, 70, 105 Водного кодексу України, ст. 164 Земельного кодексу України, ст. 35 Закону України «Про охорону земель»), термін виконання до 01.10.2018 року;
- вжити достатні заходи з охорони водних ресурсів (ст. 55 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 35 Закону України «Про охорону земель», ст. 164 Земельного кодексу України, ст.ст. 17, 33 Закону України «Про відходи, ст.ст. 44, 105 Водного кодексу України), термін виконання до 01.09.2018 року;
- отримати дозвіл на спеціальне водокористування на Дитячому оздоровлюючому табору «Аіст» АО «Дніпроазот» (ст.ст. 44, 49 Водного кодексу України), термін виконання до 01.10.2018 року;
- забезпечити тампонаж не придатних доля експлуатації свердловини на воду на Дитячому оздоровлюючому табору «Аіст» АО «Дніпроазот» (ст. 105 Водного кодексу України), термін виконання до 01.10.2018 року;
- не допускати забір на використання підземних вод на Дитячому оздоровлюючому табору «Аіст» АО «Дніпроазот» без дозволу на спецводокористування (ст.ст. 44. 49 Водного кодексу України), термін виконання до 22.06.2018 року;
- обладнати водовимірювальною апаратурою щодо обліку водоспоживання свердловини на Дитячому оздоровлюючому табору «Аіст» АО «Дніпроазот» (ст. 44 Водного кодексу України), термін виконання до 01.08.2018 року;
- розробити матеріали з оцінки впливу на навколишнє середовище діяльності в зоні проммайданчика і накопичувачів промислових відходів АТ «Дніпроазот» та погодити згідно з вимогами чинного законодавства (ст.ст. 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»), термін виконання до 01.09.2018 року;
- надати на розгляд до Держекоінспекції інформацію та копії документів, які розглядаються в ході інспекційної перевірки в повному обсязі (ст.ст. 8, 11 Закону України «Про основині засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»), термін виконання до 20.07.2018 року.
09 липня 2018 року позивач направив до начальника Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області зауваження до акту перевірки.
Вважаючи Припис Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області від 22.06.2018 року № 4-5446-3-3 протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом про його скасування.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.
Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 року № 275) (далі Положення № 275).
Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (п. 7 Положення № 275).
Відповідно до п. 3 Положення № 312, Інспекція проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обовязкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням, здійснює лабораторні вимірювання (випробування).
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05.04.2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V).
Відповідно до ст. 1 цього Закону, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.
У відповідності до ч. 1 і 4 ст. 4 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Частиною 6 ст. 7 Закону № 877-V визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі субєкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
За правилами ч. 7 і 8 ст. 7 зазначеного Закону, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
З аналізу наведених правових норм вбачається, що у разі якщо за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) складає, зокрема, припис щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу. При цьому припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання.
З урахуванням викладених приписів законодавства, суд вважає за необхідне зазначити, що дійсно зауваження до ОСОБА_2 перевірки є його невідємною частиною, проте, зауваження позивача до ОСОБА_2 перевірки були складені лише 09.07.2018 року, при тому, що ОСОБА_2 перевірки було отримано АТ «Дніпроазот» 22.06.2018 року.
Також суд зазначає, що оскільки перевірка АТ «Дніпроазот» завершилась 18.06.2018 року, а оскаржуваний Припис було винесено 22.06.2018 року, слід дійти висновку, що відповідачем при винесенні останнього було дотримано вимоги ч. 8 ст. 7 Закону № 877-V, якою визначено, що припис виноситься протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю).
Таким чином, суд не приймає доводи позивача відносно протиправності Припису від 22.06.2018 року № 4-5446-3-3, з підстав його винесення без врахування відповідних зауважень до ОСОБА_2 перевірки, оскільки Законом № 877-V визначено відповідний порядок здійснення державного нагляду, зокрема, порядок складання припису, який в свою чергу, було дотримано відповідачем.
Суд зазначає, що несвоєчасне отримання акту перевірки не може бути беззаперечною та самостійною підставою для скасування припису, складеного за результатами перевірки та встановлених порушень.
Щодо правомірності встановлених відповідачем порушень, викладених у Приписі № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року, суд зазначає наступне.
Так, пунктом 1 та 2 Припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року «АТ «Дніпроазот» приписано дотримуватись умов дозволу на спеціальне водокористування та забезпечити вжиття заходів, щодо запобігання скидів зворотних вод підприємства в поверхневу водойму з перевищенням нормативів ГДС.
Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону № 877-V, під час проведення позапланового заходу зясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обовязковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Як встановлено вище, підставою для проведення позапланової перевірки була перевірка виконання АТ «Дніпроазот» Припису від 21.12.2017 року № 4-9141-8-3, виданого за результатами акту планової перевірки від 04.12.2017-15.12.2017 року, в частині охорони та раціонального використання водних ресурсів.
При цьому, суд звертає увагу, що пункти 1 та 2 оскаржуваного Припису не були визначені Приписом № 4-9141-8-3 від 21.12.2017 року, що став підставою для проведення позапланової перевірки АТ «Дніпроазот» у період з 05.06.2018 року по 18.06.2018 року, а тому вказані порушення, на переконання суду, були визначені відповідачем за відсутності на те законних підстав.
З огляду на вказане, твердження відповідача про те що перевірку АТ «Дніпроазот» в частині охорони та раціонального використання водних ресурсів неможливо провести без перевірки дотримання умов дозволу на спеціальне водокористування, відповідно до якого здійснюється виробнича діяльність підприємства в частині використання водних ресурсів та твердження стосовно встановлення під час проведення інструментально-лабораторного контролю додержання нормативів скидів забруднюючих речовин в р. Дніпро з 3-х випусків підприємства перевищення нормативів граничнодопустимого скиду по фосфатах (Протокол вимірювань показників складу та властивостей вод № 14-18/1), не можуть бути прийняті судом до уваги та останнім не може бути надана відповідна правова оцінка, оскільки такі порушення вимог законодавства не встановлювались Приписом № 4-9141-8-3 від 21.12.2017 року, що і був підставою для проведення позапланової перевірки АТ «Дніпроазот» у період з 05.06.2018 року по 18.06.2018 року.
При цьому, чинне законодавство покладає на підприємство дотримуватись умов дозволу на спеціальне водокористування та не потребує додаткової письмової вимоги посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання.
Що стосується пункту 3 Припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року щодо забезпечення контролю за станом заглиблених ємностей та їх впливом на підземні горизонти та ґрунти на території цехів Карбамід-1, Карбамід-2, на території асфальтоприготувального відділення, суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 44 Водного кодексу України, водокористувачі зобовязані: 1) економно використовувати водні ресурси, дбати про їх відтворення і поліпшення якості вод; 2) використовувати воду (водні об'єкти) відповідно до цілей та умов їх надання; 3) дотримувати встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території; 4) використовувати ефективні сучасні технічні засоби і технології для утримання своєї території в належному стані, а також здійснювати заходи щодо запобігання забрудненню водних об'єктів стічними (дощовими, сніговими) водами, що відводяться з неї; 5) не допускати порушення прав, наданих іншим водокористувачам, а також заподіяння шкоди господарським об'єктам та об'єктам навколишнього природного середовища; 6) утримувати в належному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої; 7) здійснювати засобами вимірювальної техніки, у тому числі автоматизованими, облік забору та використання вод, контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об'єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об'єктів у контрольних створах, а також подавати відповідним органам звіти в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законодавчими актами; 8) здійснювати погоджені у встановленому порядку технологічні, лісомеліоративні, агротехнічні, гідротехнічні, санітарні та інші заходи щодо охорони вод від вичерпання, поліпшення їх стану, а також припинення скидання забруднених стічних вод; 9) здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу; 10) безперешкодно допускати на свої об'єкти державних інспекторів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, а також громадських інспекторів з охорони довкілля, які здійснюють перевірку додержання вимог водного законодавства, і надавати їм безоплатно необхідну інформацію; 11) своєчасно сплачувати збори за спеціальне водокористування та інші збори відповідно до законодавства; 12) своєчасно інформувати центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації та органи місцевого самоврядування про виникнення аварійних забруднень; 13) здійснювати невідкладні роботи, пов'язані з ліквідацією наслідків аварій, які можуть спричинити погіршення якості води, та надавати необхідні технічні засоби для ліквідації аварій на об'єктах інших водокористувачів у порядку, встановленому законодавством; 14) виконувати інші обов'язки щодо використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів згідно з законодавством.
Статтею 96 Водного кодексу України визначено, що під час розміщення, проектування, будівництва, реконструкції і введення в дію підприємств, споруд та інших об'єктів, а також під час впровадження нових технологічних процесів повинно забезпечуватися раціональне використання вод. При цьому передбачаються технології, які забезпечують охорону вод від забруднення, засмічення і вичерпання, попередження їх шкідливої дії, охорону земель від засолення, підтоплення або переосушення, а також сприяють збереженню природних умов і ландшафтів як безпосередньо в зоні їх розміщення, так і на водозбірній площі водних об'єктів.
Забороняється проектування і будівництво прямоточних систем водопостачання промислових підприємств, за винятком підприємств, які за технологією виробництва не можуть бути переведені на оборотне водопостачання.
Забороняється здійснення проектів господарської та іншої діяльності без оцінки їх впливу на стан вод.
Згідно приписів ст. 105 Водного кодексу України, підприємства, установи і організації, діяльність яких може негативно впливати на стан підземних вод, особливо ті, які експлуатують накопичувачі промислових, побутових і сільськогосподарських стоків чи відходів, повинні здійснювати заходи щодо попередження забруднення підземних вод, а також обладнувати локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом цих вод.
Встановлено, що з метою проведення спостережень за впливом промислового майданчика на якість підземних вод та рівнем їх залягання на території підприємства існує режимна мережа, яка складається із 92 спостережливих свердловин. Частина з них передана організаціям (ПрАТ «Хімдівізіон», ПАТ «Каталізатор» та Дніпродзержинському дослідно-хімічному заводу).
В ході проведення перевірки АТ «Дніпроазот» на розгляд надано Графік аналітичного контролю підземних вод та ґрунтів на 2018 рік. Згідно графіку періодичність контролю складає 2 рази на рік (весною та осінню). Слід зазначити, що відповідно до «Гідрогеологічного висновку о стані підземних вод в зоні проммайданчика і накопичувача промислових відходів АТ «Дніпроазот» зазначено, що контроль за якістю ґрунтових вод повинен здійснюватися не менше 1 разу в квартал з найближчих до зони забруднення свердловин (ще не забруднених) та раз в півроку зі свердловин, що вже знаходяться в зоні забруднення ґрунтових вод.
З огляду на встановлені розбіжності між Графіком аналітичного контролю підземних вод та ґрунтів на 2018 рік та Гідрогеологічним висновком о стані підземних вод в зоні проммайданчика і накопичувача промислових відходів АТ «Дніпроазот» відповідачем правомірно приписано АТ «Дніпроазот» забезпечити контроль за станом заглиблених ємностей та їх впливом на підземні горизонти та ґрунти на території цехів Карбамід-1, Карбамід-2 на території асфальтоприготувального відділення.
Крім того, зазначений пункт Припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року вже був предметом планової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища ПАТ «Дніпроазот», проведеної в період з 04.12.2017 року по 15.12.2017 року та безпосередньо був приписаний у Приписі № 4-9141-8-3 від 21.12.2017 року та мав бути виконаний ще до 01.06.2018 року.
Стосовно пункту 4 Припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року щодо надання протоколів контролю якості підземних вод та ґрунтів із спостережливих свердловин в зоні проммайданчика і накопичувача промислових відходів ПАТ «Дніпроазот», слід зазначити таке.
Відповідно до статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить:
а) організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства: про екологічну та радіаційну безпеку, про оцінку впливу на довкілля; про використання та охорону земель; про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів; про охорону атмосферного повітря; про охорону, захист, використання та відтворення лісів; про охорону, утримання і використання зелених насаджень; про використання, охорону і відтворення рослинного світу; про охорону, раціональне використання та відтворення тваринного світу; щодо дотримання правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних, ботанічних колекцій і торгівлі ними; під час ведення мисливського господарства та здійснення полювання; про збереження об'єктів рослинного та тваринного світу, занесених до Червоної та Зеленої книг України, формування, збереження і використання екологічної мережі; про природно-заповідний фонд; про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів; у сфері хімічних джерел струму в частині забезпечення екологічної безпеки виробництва хімічних джерел струму та утилізації відпрацьованих хімічних джерел струму, ведення обліку обсягів накопичення відпрацьованих хімічних джерел струму та передачі їх на утилізацію; щодо дотримання вимог реєстрації в суднових документах операцій із шкідливими речовинами та сумішами; про поводження з відходами; щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов; про біологічну та генетичну безпеку щодо біологічних об'єктів природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі;
б) здійснення екологічного та радіологічного контролю товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України.
У пунктах пропуску через державний кордон України екологічний контроль окремих товарів, що ввозяться на митну територію України (у тому числі з метою транзиту), здійснюється митними органами у формі попереднього документального контролю. Перелік цих товарів та порядок здійснення попереднього документального контролю затверджуються Кабінетом Міністрів України;
в) обмеження чи зупинення (тимчасове) діяльності підприємств і об'єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, законодавства про оцінку впливу на довкілля, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів впливу фізичних та біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин;
г) складання протоколів про адміністративні правопорушення та розгляд справ про адміністративні правопорушення, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом;
ґ) пред'являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища;
д) одержання безоплатно в установленому порядку необхідних для виконання покладених на нього завдань інформації, документів і матеріалів від державних органів та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій усіх форм власності та їх посадових осіб, фізичних осіб;
е) надання обовязкових до виконання приписів щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з питань, що належать до його компетенції, інформування дозвільних органів про надані приписи субєктам господарювання, що здійснюють діяльність на підставі дозволів у сфері охорони навколишнього природного середовища, та здійснення контролю за їх виконанням;
є) зупинка транспортних (у тому числі плавучих) засобів та проведення їх огляду, огляд знарядь добування об'єктів рослинного та тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів) у місцях їх добування, зберігання, переробки та реалізації;
ж) вилучення у встановленому порядку в осіб знарядь добування об'єктів тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів), транспортних (у тому числі плавучих) засобів, обладнання та предметів, що є знаряддям добування об'єктів тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів), незаконно добутих природних ресурсів і продукції, що з них вироблена, а також відповідних документів (ліцензій, дозволів тощо);
з) здійснення відповідно до закону фотографування, звукозапису, кіно- і відеозйомки, у тому числі з літальних апаратів та із застосуванням космічних технологій, як допоміжного засобу для запобігання та розкриття правопорушень;
и) виконання відбору проб та інструментально-лабораторні вимірювання показників складу та властивостей викидів стаціонарних джерел забруднення атмосферного повітря, вод лляльних, баластних, зворотних, поверхневих, морських, вимірювання показників складу та властивостей підземних вод у пробах із спостережувальних свердловин на об'єктах, що обстежуються; вимірювання показників складу та властивостей викидів пересувних джерел забруднення атмосферного повітря та екологічних показників нафтопродуктів (бензину автомобільного і дизельного палива), які реалізуються шляхом оптової та роздрібної торгівлі суб'єктами господарювання;
і) внесення в установленому порядку до органів державної влади та органів місцевого самоврядування вимог щодо приведення у відповідність із законодавством прийнятих ними рішень у сфері охорони навколишнього природного середовища, використання, відтворення та охорони природних ресурсів;
ї) надання центральним органам виконавчої влади, їх територіальним органам, місцевим органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування приписів щодо зупинення дії чи анулювання в установленому законодавством порядку дозволів, ліцензій, сертифікатів, висновків, рішень, лімітів, квот, погоджень, свідоцтв на спеціальне використання природних ресурсів, викиди і скиди забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище, поводження з небезпечними хімічними речовинами, транскордонне переміщення об'єктів рослинного і тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів), ліцензій на проведення землевпорядних та землеоціночних робіт, а також щодо встановлення нормативів допустимих рівнів шкідливого впливу на стан навколишнього природного середовища;
й) вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах;
к) викликати громадян для одержання усних та письмових пояснень у зв'язку з порушенням ними вимог законодавства про охорону, використання та відтворення тваринного світу;
л) здійснення інших повноважень, визначених законами України та покладених на нього Президентом України;
м) уповноваження підприємств, установ та організацій, що належать до сфери його управління, на проведення вимірювань, не повязаних з оцінкою відповідності продукції, процесів та послуг, відповідно до вимог до технічної компетентності та незалежності, визначених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища;
н) внесення пропозицій щодо визначення методик вимірювань, що є обовязковими до використання уповноваженими підприємствами, установами та організаціями, що належать до сфери його управління, центральному органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.
Аналізуючи вказані положення законодавства, суд зазначає, що результати досліджень якості підземних вод та ґрунтів із спостережувальних свердловин АТ «Дніпроазот» фіксуються в спеціальних журналах Журнали реєстрації аналізів ґрунту та Журнали реєстрації аналізів підземних вод, які містяться в матеріалах справи та були надані відповідачу під час перевірки. Крім того, позивачем надавались Графіки аналітичного контролю за станом підземних вод та ґрунтів в зоні впливу підрозділів АТ «Дніпроазот», в тому числі і накопичувачів промислових відходів.
При цьому, суд звертає увагу, що чинним законодавством України, зокрема, ст.ст. 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», не передбачено оформлення результатів досліджень якості підземних вод та ґрунтів у формі протоколів контролю якості, а також не заборонено здійснювати фіксацію результатів аналізів якості підземних вод та ґрунтів в журналах.
Крім викладеного, Припис № 4-9141-8-3 від 21.12.2017 року, який став підставою для проведення позапланової перевірки АТ «Дніпроазот» у період з 05.06.2018 року по 18.06.2018 року, не містив такого пункту, як надання протоколів контролю якості підземних вод та ґрунтів із спостережливих свердловин в зоні проммайданчика і накопичувача промислових відходів ПАТ «Дніпроазот», що не відповідає ч. 1 ст. 6 Закону № 877-V, а тому жодних правових підстав для включення такого пункту у Припис № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року у відповідача не було.
Відносно пунктів 5, 6 та 7 Припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року щодо забезпечення збирання, очищення та відведення зливових стоків з території підприємства в повному обсязі у відповідності до вимог законодавства; забезпечення здійснення заходів щодо попередження забруднення зливової поверхні території підприємства; вирішення питання щодо збирання, очищення та відведення зливових вод з території підприємства, суд зазначає наступне.
Статтею 70 Водного кодексу України визначено, що скидання стічних вод у водні об'єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.
Водокористувачі зобов'язані здійснювати заходи щодо запобігання скиданню стічних вод чи його припинення, якщо вони: 1) можуть бути використані у системах оборотного, повторного і послідовного водопостачання; 2) містять цінні відходи, що можуть бути вилучені; 3) містять промислову сировину, реагенти, напівпродукти та кінцеві продукти підприємств у кількості, що перевищує встановлені нормативи технологічних відходів; 4) містять речовини, щодо яких не встановлено гранично допустимі концентрації; 5) перевищують гранично допустимі скиди токсичних речовин та містять збудників інфекційних захворювань; 6) за обсягом скидання забруднюючих речовин перевищують гранично допустимі нормативи; 7) призводять до підвищення температури води водного об'єкта більш ніж на 3 градуси за Цельсієм порівняно з її природною температурою в літній період; 8) є кубовими залишками, шламами, що утворюються в результаті їх очищення і знезараження.
Скидати стічні води, використовуючи рельєф місцевості (балки, пониззя, кар'єри тощо), забороняється.
Відповідно до ст. 95 Водного кодексу України, усі води (водні об'єкти) підлягають охороні від забруднення, засмічення, вичерпання та інших дій, які можуть погіршити умови водопостачання, завдавати шкоди здоров'ю людей, спричинити зменшення рибних запасів та інших об'єктів водного промислу, погіршення умов існування диких тварин, зниження родючості земель та інші несприятливі явища внаслідок зміни фізичних і хімічних властивостей вод, зниження їх здатності до природного очищення, порушення гідрологічного і гідрогеологічного режиму вод.
Діяльність фізичних та юридичних осіб, що завдає шкоди водам (водним об'єктам), може бути припинена за рішенням суду.
Згідно ст. 96 Водного кодексу України, під час розміщення, проектування, будівництва, реконструкції і введення в дію підприємств, споруд та інших об'єктів, а також під час впровадження нових технологічних процесів повинно забезпечуватися раціональне використання вод. При цьому передбачаються технології, які забезпечують охорону вод від забруднення, засмічення і вичерпання, попередження їх шкідливої дії, охорону земель від засолення, підтоплення або переосушення, а також сприяють збереженню природних умов і ландшафтів як безпосередньо в зоні їх розміщення, так і на водозбірній площі водних об'єктів.
Забороняється проектування і будівництво прямоточних систем водопостачання промислових підприємств, за винятком підприємств, які за технологією виробництва не можуть бути переведені на оборотне водопостачання.
Забороняється здійснення проектів господарської та іншої діяльності без оцінки їх впливу на стан вод.
Статтею 98 Водного кодексу України передбачено, що забороняється введення в дію: 1) нових і реконструйованих підприємств, цехів, агрегатів, комунальних та інших об'єктів, не забезпечених пристроями і очисними спорудами необхідної потужності, що запобігають забрудненню і засміченню вод або їх шкідливій дії, та необхідною вимірювальною апаратурою, що здійснює облік об'ємів забору і скидання води; 2) зрошувальних і обводнювальних систем, водосховищ і каналів - до проведення передбачених проектами заходів, що запобігають затопленню, підтопленню, заболоченню, засоленню земель і ерозії ґрунтів, а також забрудненню поверхневих та підземних вод скиданням із зрошувальних систем; 3) осушувальних систем - до повної готовності водоприймачів та інших споруд відповідно до затверджених проектів; 4) водозабірних споруд - без рибозахисних пристроїв та облаштованих відповідно до затверджених проектів зон санітарної охорони водозаборів; 5) гідротехнічних споруд - до повної готовності пристроїв для пропускання паводкових вод і риби відповідно до затверджених проектів; 6) експлуатаційних свердловин на воду - без оснащення їх водорегулюючими та контрольно-вимірювальними пристроями.
Наповнення водоймища до здійснення передбачених проектами заходів щодо підготовки його ложа забороняється.
Відповідно до приписів ст. 105 Водного кодексу України, підприємства, установи і організації, діяльність яких може негативно впливати на стан підземних вод, особливо ті, які експлуатують накопичувачі промислових, побутових і сільськогосподарських стоків чи відходів, повинні здійснювати заходи щодо попередження забруднення підземних вод, а також обладнувати локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом цих вод.
Також, ст. 35 Закону України «Про охорону земель» визначено, що власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов'язані: дотримуватися вимог земельного та природоохоронного
законодавства України; проводити на земельних ділянках господарську діяльність
способами, які не завдають шкідливого впливу на стан земель та родючість ґрунтів; підвищувати родючість ґрунтів та зберігати інші корисні властивості землі на основі застосування екологобезпечних технологій обробітку і техніки, здійснення інших заходів, які зменшують негативний вплив на ґрунти, запобігають безповоротній втраті гумусу, поживних елементів тощо; дотримуватися стандартів, нормативів при здійсненні протиерозійних, агротехнічних, агрохімічних, меліоративних та інших заходів, пов'язаних з охороною земель, збереженням і підвищенням родючості ґрунтів; надавати відповідним органам виконавчої влади та органам місцевого самоврядування відомості про застосування пестицидів та агрохімікатів; сприяти систематичному проведенню вишукувальних, обстежувальних, розвідувальних робіт за станом земель, динамікою родючості ґрунтів; своєчасно інформувати відповідні органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування щодо стану, деградації та забруднення земельних ділянок; забезпечувати додержання встановленого законодавством України режиму використання земель, що підлягають особливій охороні; забезпечувати використання земельних ділянок за цільовим призначенням та дотримуватися встановлених обмежень (обтяжень) на земельну ділянку; забезпечувати захист земель від ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур'янами, чагарниками і дрібноліссям; уживати заходів щодо запобігання негативному екологонебезпечному впливу на земельні ділянки та ліквідації наслідків цього впливу.
Статтею 164 Земельного кодексу визначено, що охорона земель включає: а) обґрунтування і забезпечення досягнення раціонального землекористування; б) захист сільськогосподарських угідь, лісових земель та чагарників від необґрунтованого їх вилучення для інших потреб; в) захист земель від ерозії, селів, підтоплення, заболочування, вторинного засолення, переосушення, ущільнення, забруднення відходами виробництва, хімічними та радіоактивними речовинами та від інших несприятливих природних і техногенних процесів; г) збереження природних водно-болотних угідь; ґ) попередження погіршення естетичного стану та екологічної ролі антропогенних ландшафтів; д) консервацію деградованих і малопродуктивних сільськогосподарських угідь.
Порядок охорони земель встановлюється законом.
Так, судом встановлено, що в ході проведення позапланової перевірки АТ «Дніпроазот» було виявлено, що територія ЛОК «ХІМІК», дитячого табору «Аіст» та територія теплоелектроцентралі (біля корпусу № 761) не охоплена зливовою каналізацією, зливові води відводяться по рельєфу місцевості. На перевірку не надано інформацію щодо подальшого відведення зливових стічних вод з території ЛОК «ХІМІК», дитячого табору «Аіст» та з території теплоелектроцентралі (біля корпусу № 761). Не вжито заходів щодо попередження забруднення зливової поверхні території підприємства. Одночасно з тим, ділянки розташовані в зоні впливу потенційних забруднювачів навколишнього середовища (джерела викидів, місця зберігання відходів, рух транспорту, відходів виробництва тощо).
Під час перевірки проведено інструментально-лабораторний контроль додержання нормативів скидів забруднюючих речовин в р. Дніпро з 3-х випусків підприємства.
За результатами контролю в випуску «Новий» зафіксовані перевищення нормативів граничнодопустимого скиду по фосфатах (Протокол вимірювань показників складу та властивостей вод № 14-18/1).
Вказане на думку перевіряючих є порушенням вимог ст.ст. 44, 70, 96, 105 Водного кодексу України, ст. 164 Земельного кодексу України, ст. 35 Закону України «Про охорону земель».
В обґрунтування протиправності пунктів 5, 6 та 7 Припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року позивачем зазначено, що підприємство було побудовано відповідно до проектів, які передбачали обовязкове обладнання території підприємства необхідною кількістю каналізаційних мереж, у тому числі зливовою мережею, які відображені у відповідних схемах. Крім того, зазначено, що АТ «Дніпроазот» застосовує всі можливі та необхідні заходи з мінімізації впливу виробничих процесів на навколишнє середовище і забезпечує повне збирання, очищення та відведення зливових стоків з території підприємства.
З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне з цього приводу зазначити, що Приписом № 4-9141-8-3 від 21.12.2017 року було приписано АТ «Дніпроазот» вирішити питання щодо збирання, очищення та відведення зливових вод з території підприємства (пункт 17), що фактично узгоджується з пунктами 5, 6 та 7 Припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року, однак позивачем на спростування правомірності пунктів 5, 6 та 7 оскаржуваного Припису чи на виконання означених пунктів не надано жодних належних та допустимих доказів. Твердження АТ «Дніпроазот» про те, що проектами побудови підприємства було передбачено відповідне обладнання території необхідною кількістю каналізаційних мереж, у тому числі зливовою мережею, а також твердження стосовно того, що всі можливі та необхідні заходи з мінімізації впливу виробничих процесів на навколишнє середовище здійснюються підприємством не приймаються судом до уваги, у звязку з їх недоведеністю.
Стосовно пункту 8 Припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року щодо вжиття достатніх заходів з охорони водних ресурсів, суд зазначає, що ст. 55 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 35 Закону України "Про охорону земель", ст. 164 Земельного кодексу України, ст. ст. 17, 33 Закону України "Про відходи", ст. ст. 44, 105 Водного кодексу України не визначено поняття достатні заходи з охорони водних ресурсів, в тому числі Приписом № 4-9141-8-3 від 21.12.2017 року не було передбачено вжиття підприємством конкретних та достатніх заходів з охорони водних ресурсів, а тому виходячи з положень ч. 1 ст. 6 Закону № 877-V, пункт 8 оскаржуваного Припису є протиправним.
При цьому, чинне законодавство покладає на підприємство обов'язок охорони водних ресурсів та не потребує додаткової письмової вимоги посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання.
Що стосується пунктів 9, 10, 11 та 12 оскаржуваного Припису, а саме: отримати дозвіл на спеціальне водокористування на Дитячому оздоровлюючому табору «Аіст» АО «Дніпроазот»; забезпечити тампонаж не придатних доля експлуатації свердловини на воду на Дитячому оздоровлюючому табору «Аіст» АО «Дніпроазот»; не допускати забір на використання підземних вод на Дитячому оздоровлюючому табору «Аіст» АО «Дніпроазот» без дозволу на спецводокористування; обладнати водовимірювальною апаратурою щодо обліку водоспоживання свердловини на Дитячому оздоровлюючому табору «Аіст» АО «Дніпроазот», слід зазначити наступне.
Так, судом встановлено, що на час проведення позапланової перевірки АТ «Дніпроазот» не було надано посадовим особам Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області дозвіл на спецводокористування свердловинами № 2-Є (основна) та № 4 (резервна), що розташовані на території дитячого табору «Аіст».
Дитячий оздоровлюючий табір «Аіст» розташований на лівому березі Дніпродзержинського водосховища на відстані 12 км від греблі Дніпродзержинської ГЕС.
В ході перевірки позивачем було надано Наказ № 124 від 26.03.2015 року згідно якого правлінням ПАТ «Дніпроазот» від 20.02.2015 року прийнято рішення про консервацію дитячого оздоровчого табору «Аіст» дільниці побуту господарчо-побутового управління з 01.04.2015 року.
Також, надано ОСОБА_2 від 27.05.2015 року «Про консервування підземних свердловин № 2-Є та № 4 Дитячого оздоровлюючого табору «Аіст» ПАО «Дніпроазот». Журнали обліку водоспоживання по Дитячому оздоровлюючому табору «Аіст» на розгляд не представлено. Водовимірювальна апаратура щодо обліку водоспоживання на свердловинах відсутня.
В обґрунтування протиправності означених пунктів Припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року позивачем зазначено, що підземні свердловини № 2-Є та № 4 ДОК «Аіст» законсервовані підприємством, з метою їх майбутнього використання, тому останні тампонуванню не підлягають. Крім того, у звязку з консервуванням вказаних свердловин, спеціальне водокористування на даній території не здійснюється, а тому і підстав для отримання дозволу на спеціальне водокористування не має. Так само не має і підстав для обладнання водовимірювальною апаратурою щодо обліку водоспоживання свердловини на Дитячому оздоровлюючому таборі «Аіст» АТ «Дніпроазот».
Так, статтею 49 Водного кодексу України визначено, що спеціальне водокористування є платним та здійснюється на підставі дозволу на спеціальне водокористування.
Дозвіл на спеціальне водокористування видається територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства.
Видача (відмова у видачі, переоформлення, видача дубліката, анулювання) дозволу на спеціальне водокористування здійснюється відповідно до Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.
Видача (переоформлення, видача дубліката, анулювання) дозволу на спеціальне водокористування здійснюється безоплатно.
Відповідно до ст. 105 Водного кодексу України, всі свердловини на воду, не придатні для експлуатації, покинуті спостережні та пошукові свердловини на всі види корисних копалин, а також вертикальні й інші гірничо-пошукові та експлуатаційні гірничі виробки і покинуті криниці повинні бути затампоновані чи ліквідовані.
Так, аналізуючи зазначені положення законодавства, слід дійти висновку, що підприємство, свердловини на воду якого не експлуатуються при цьому вони не є затампонованими чи ліквідованими, повинно мати дозвіл на спеціальне водокористування. Твердження АТ «Дніпроазот» щодо законсервування свердловин № 2-Є та № 4 ДОК «Аіст» не приймаються судом до уваги, оскільки такого поняття «законсервування свердловин на воду» взагалі не визначено Водним кодексом України.
Таким чином, підприємство має визначитися зі статусом свердловин, виходячи з чого отримати відповідний дозвіл на спеціальне водокористування та обладнати останні водовимірювальною апаратурою щодо обліку водоспоживання свердловини чи затампонувати або ліквідувати вказані свердловини.
З урахуванням зазначеного, слід дійти висновку, що пункти 9, 10, 11 та 12 Припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року, визначені відповідачем правомірно, при цьому вказані пункти вже були визначені Приписом № 4-9141-8-3 від 21.12.2017 року і мали бути виконані АТ «Дніпроазот» ще до червня 2018 року.
Відносно пункту 13 Припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року, а саме щодо розробки матеріалів з оцінки впливу на навколишнє середовище діяльності в зоні проммайданчика і накопичувачів промислових відходів АТ «Дніпроазот» та погодження згідно з вимогами чинного законодавства, суд зазначає що текст Припису № 4-9141-8-3 від 21.12.2017 року не містить у собі відповідної вимоги, а тому підстав для визначення її в приписі, що є предметом скарження не вбачається, більш того, такі дії відповідача не узгоджуються з положеннями ч. 1 ст. 6 Закону № 877-V.
Щодо пункту 14 Припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року, а саме надати на розгляд до Держекоінспекції інформацію та копії документів, які розглядаються в ході інспекційної перевірки в повному обсязі, суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 11 Закону № 877-V, суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов'язаний, зокрема, надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону.
Судом встановлено, що АТ «Дніпроазот» не забезпечено надання в повному обсязі інформацію і документи, що розглядалися в ході інспекційної перевірки, так, зокрема, не надано інформацію щодо подальшого відведення зливових стічних вод з території ЛОК «ХІМІК», дитячого табору «Аіст» та з теплоелектроцентралі, не надано журналів обліку водоспоживання по Дитячому оздоровлюючому табору «Аіст» чим безпосередньо і вчинено перешкоди для виконання обовязків покладених на посадових осіб, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища та інші.
Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.
Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
За таких обставин суд вважає, за можливе задовольнити позовні вимоги в частині визнання протиправними та скасувати пункти 1, 2, 4, 8, 13 Припису № 4-5446-3-3 від 22.06.2018 року, а у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити з викладених вище підстав.
Відповідно до ч. 3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, повязані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в розмірі 1 762 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням № 2990 від 09.08.2018 року.
Враховуючи, що адміністративний позов задоволено частково, сплачений позивачем судовий збір за подачу адміністративного позову до суду в сумі 881,00 грн. підлягає стягненню з відповідача.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

Адміністративний позов Акціонерного товариства "Дніпроазот" до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису - задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області від 22.06.2018 року № 4-5446-3-3 про усунення порушень природоохоронного законодавства, в частині пунктів 1, 2, 4, 8, 13.
В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 03 грудня 2018 року.

Суддя ОСОБА_1