Справа № 473/2793/18
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2018-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2018 р.м.ОдесаСправа № 473/2793/18

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Ротар М.М.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,

суддів: Бойка А.В., Осіпова Ю.В.,

при секретарі Жигайлової О.Е.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на рішення Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 18 вересня 2018 року, ухвалене у відкритому судовому засіданні о11:35 год за правилами спрощеного позовного провадження у м.Вознесенську по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2018 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача, в якому просить скасувати постанову №34 від 08.05.2018 року, що була винесена Головним інспектором будівельного нагляду Управління ДАБІ в Миколаївській області щодо притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.188-42 КУпАП.

Рішенням Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 18 вересня 2018 року позов задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Доводами апеляційної скарги зазначено, що з рішенням суду управління не погоджуєтсья в повній мірі та зазначає, що позивач на об'єкт будівництва не допустив, необхідних документів для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю не надав. Крім того, у зазначений відповідачем термін, позивач листів про перенесення перевірки, пояснень чи довідок стосовно обєкту будівництва до Управління не надавав.

Відзив на апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області позивачем до суду не надано.

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України, в судове засідання не з'явились, враховуючи що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін.

Згідно ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 є власником житлового будинку АДРЕСА_1 на підставі договору дарування від 17.09.2003 року.

25 квітня 2018 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Миколаївській області було складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, з вимогою допустити посадових осіб Управління на об'єкт «будівництво господарських будівель» за адресою АДРЕСА_1 Вознесенського району Миколаївської області для проведення позапланової перевірки, а також надати необхідні документи для здійснення державного архітектурного контролю. Термін виконання припису до 11.05.2018 року.

Судом першої інстанції встановлено , що позивачем не виконано вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.04.2018 року № 28, а саме: допустити посадових осіб Управління на об'єкт «Будівництво господарських будівель» за адресою АДРЕСА_1 Вознесенського району Миколаївської області для проведення позапланової перевірки та надати необхідні документи для здійснення архітектурно будівельного контролю. Внаслідок чого позивача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 гривень.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 в період з 23.02.2018 року по 01.07.2018 року перебував за межами кордону України, не був сповіщений про проведення переврки та не міг бути присутнім при винесені відповідних документів контролюючими особами.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 року державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Частиною 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 № 553 (Порядок № 553).

Згідно з п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства

Відповідно до пункту 16 Порядку № 533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п. 17 Порядку № 533).

Відповідно до п.п. 1 - 2 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється шляхом проведення планових та позапланових перевірок за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно п. 9 Порядку слідує, що посадові особі відповідача вправі приступити до проведення позапланової перевірки лише у разі пред`явлення направлення для проведення позапланової перевірки, при цьому, така перевірка повинна здійснюватись у присутності суб'єктів містобудування або їх представників.

Вказаній нормі кореспондує п. 14 Порядку згідно якого суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 13 Порядку, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Судова колегія суду апеляційної інстанції звертає увагу, що згідно пункту 4 Постанови КМУ №224 підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою управління за результатами перевірки. Разом з протоколом складається припис. Припис складається у двох примірниках. Перший примірник припису вручається під розписку керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування. Другий примірник залишається в матеріалах справи.

Відповідно до п. 1 згаданого порядку, визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно з п.6 цього порядку, питання про накладення штрафу розглядається в 15-денннй строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників суб'єкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб.

Так, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол про адміністративне правопорушення.

Такий протокол за формою та змістом повинен виповідати вимогам ст. 256 КУпАП. Згідно зі ст. 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У ст. 280 КУпАП України визначено, шо орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідаїьносгі, чи є обставини, шо пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, шо мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення: нормативний акт. який передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Матеріалами справи встановлено, що 25.04.2018 року відповідачем було складено Акт перевірки про те, що ОСОБА_1 не допустив посадових осіб органу Лержавного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт перевірки для проведення позапланової перевірки.

Також 25.04.2018 року посадовими особами відповідача було складено припис №28, яким зобов'язано позивача допустити посадових осіб Управління на об'єкт будівництва для проведення позапланової перевірки та протокол про адміністративне правопорушення.

На підставі зазначених акту, припису та протоколу 08.05.2018 року відповідачем було винесено постанову №37 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчинення адміністративного правопорушеня, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді гтрафу у розмірі 6800 грн.

Дослідивши наявні в матеріалах справи акт, припис, протокол та постанову відовідача, судом апеляційної інстанції встановлено, що зазначені рішення відповідача були складені без присутності ОСОБА_1

Разом з тим доводи апелянта, що ОСОБА_1 було належним чином повідомлено про проведення позапланової перевірки, про винесення акту, припису, протоколу та постанови спростовуються матеріалами справи.

Апелянт в своїх доводах посилається на роздруківку з офіційного сайту Укрпошта, про те що уся кореспонденція направлена на адресу позивача була отримана особисто ОСОБА_1, однак суд апеляційної інстанції звертає увагу, що згідно паспорту громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 ОСОБА_1 з 23.02.2018 року по 01.07.2018 року знаходився за межами України, що спростовує вищезазначенні доводи апелянта.

Крім того, зазначене також спростовує висновок акту перевірки від 25.04.2018 року про те, що ОСОБА_1 не допустив посадових осіб управління на об'єкт будівництва для проведення позапланової перевірки та не надав необхідних документів для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки апелянт знаходився за межами країни, про проведення перевірки не знав та не міг бути присутнім.

Таким чином під час апеляційного розгляду справи колегією суддів встановлено, що ні направлення на перевірку, ні акт перевірки, ні протокол, ні припис позивачу у встановленому законом порядку не вручався.

Належних доказів особистого отримання акту, припису та протоколу апелянтом до суду апеляційної інстанції не надано.

Крім того судова колегія зазначає, що 26.06.2018 року був проведений позаплановий захід державного контролю щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, про що був складений Акт №1 від 26.06.2018 року, в результаті якого було встановлено, що станом на 27.06.2018 року порушень містобудівного законодавства не встановлено та вимоги припису № 28 від 25.04.2018 року виконано, а саме надано необхідні документи для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Таким чином, оскільки апелянтом не було належним чином проінформовано ОСОБА_1 щодо розгляду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності, в матеріалах справи відсутні належні докази, щодо його сповіщення, судом першої інстанції вірно встановлено, що позивачем не було отримано акт перевірки, протокол та припис, що свідчить про порушенння п. 6 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а тому висновок суду щодо скасування постанови №34 від 08.05.2018 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.188-42 КУпАП є обгрунтованим

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеній постанові, у зв'язку з чим підстав для її скасування не вбачається.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області - залишити без задоволення.

Рішення Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 18 вересня 2018року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук

Суддя: А.В. Бойко

Суддя: Ю.В. Осіпов