Справа № 826/10808/18
Суддя: Васильченко І.П.
Дата ухвалення: 2018-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

11 грудня 2018 року м. Київ№ 826/10808/18
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Васильченко І.П., при секретарі судових засідань Ксенздов А.С. розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовомДепартаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
доОСОБА_2
прозобов'язання вчинити дії
за участі представників сторін:

від позивача: Сидора Ю.Г.,

від відповідача: ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ:

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 із позовною заявою про зобов'язання вчинити дії.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачем у травні 2017 року було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності. В результаті проведеної перевірки встановлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, про що складено акт перевірки від 30.05.2017 року та видано приписи про усунення вказаних порушень та про зупинення підготовчих та будівельних робіт. У вересні 2017 року було повторно проведено перевірку з дотримання відповідачем вимог приписів та встановлено, що порушення вказані в акті перевірки відповідачем усунуто не було. Враховуючи, що відповідачем не було добровільно виконано вимоги, встановлені у приписі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30.05.2017 року Департамент звернувся із даним позовом до суду.

Згідно відмітки канцелярії суду вказана позовна заява надійшла до суду 12.07.2018 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.09.2018 р. відкрито провадження по справі та призначено до судового розгляду.

Через Відділ документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян Окружного адміністративного суду м. Києва від відповідача надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку із пропуском позивачем строку звернення до суду.

В судовому засіданні представник позивача проти заявленого клопотання заперечив та просив відмовити у його задоволенні. В обґрунтування причин поважності строку звернення до суду із даним позовом посилався на неоднозначну судову практику в даній категорії спору та зазначає, що звертався з аналогічними позовними вимогами в порядку цивільного судочинства до Шевченківського районного суду м. Києва. Однак, ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 21.06.2018 року провадження у справі закрито, оскільки враховуючи позицію Великої Палати Верховного Суду, дана справа підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Представник відповідача в судовому засіданні заявлене клопотання підтримав та просив його задовольнити. В обґрунтування заявленого клопотання зазначив, що визначені позивачем обставини причин пропуску строку звернення до суду не є поважними. На час звернення позивача до районного суду існувала протилежна практика вищих судів, а тому вказані обставини жодним чином не перешкоджали звернутися позивачу до адміністративного суду у встановлений строк. Також зазначає, що подання позову з недодержанням правил підсудності не перериває перебіг такого строку, що підтверджується постановою Верховного суду України від 24.05.2017 року у справі №6-1763цс16.

Вирішуючи заявлене клопотання, а також питання щодо дотримання позивачем строку звернення до суду, суд виходить з наступного.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 122 КАС України також встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому згідно частини 3 статті 123 КАС України в наведеній редакції, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З наведених положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, положення «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У даному випадку позивач звернувся до суду із позовом 12.07.2018 року. Водночас, позивачем самим зазначається та визнається, що про порушення його прав йому стало відомо ще у травні 2017 року. Таким чином, з того часу позивачу ніщо не заважало звернутися з адміністративним позовом в порядку адміністративного судочинства до адміністративного суду за захистом своїх прав у сфері публічно-правових відносин. Звернення позивача до Шевченківського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства не спростовують наявності у позивача можливості звернутися до адміністративного суду з дотриманням строку звернення до суду. Посилання на зміну судової практики є вочевидь безпідставними та такими, що не спростовують відсутність об'єктивних перешкод для звернення позивача до адміністративного суду.

Між тим, Окружний адміністративний суд міста Києва вважає за необхідне зазначити, що перебіг позовної давності шляхом пред'явлення позову може перериватися в разі звернення позивача до суду. Проте, якщо суд у прийнятті позовної заяви відмовив або її повернув, то перебіг строку звернення до суду не переривається. Не перериває перебігу такого строку й подання позову з недодержанням правил підсудності, а також з іншим предметом спору та з іншими матеріально-правовими підставами.

Аналогічна правова позиція щодо переривання строків звернення до суду викладена у постанові Верховного Суду України від 24 травня 2017 року №6-1763цс16 та у постанові Верховного Суду України від 02 грудня 2015 року № 6-895цс15.

Тобто, звернення до суду з позовною заявою, яка не відповідає вимогам процесуального законодавства, залишення судом вказаної позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків та, в подальшому, її повернення позивачеві, у зв'язку з не усуненням недоліків, звернення до суду з порушенням правил підсудності, не може бути розцінено як переривання перебігу встановлених строків для звернення до суду або поважністю причини пропуску такого строку.

Таким чином, позивач звернувся до суду із значним пропуском строку звернення до суду. Враховуючи вищевказане у сукупності, суд не вбачає обґрунтованих підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними, для поновлення строку звернення до суду, а отже, враховуючи значний пропуск позивачем строку звернення до суду без поважних причин, та беручи до уваги те, що позивачем не наведено інших причин поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду відповідно до вимог частини 3 статті 123 КАС України.

У взаємозв'язку з наведеним, слід зазначити, що відповідно до пункту 8 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу. При цьому, як вже зазначалося, відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і якщо підстави, вказані ним у заяві про визнання причин пропуску строку звернення до суду, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись положеннями статей 122, 123, пункту 8 частини 1 статті 240, 243, 248, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,-

У Х В А Л И В:

1. Причини пропуску Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) строку звернення до суду з даним позовом визнати не поважними та відмовити у поновленні строку звернення до суду.

2. Позовну заяву Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без розгляду.

3. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст. ст. 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.П.Васильченко