Справа № 1340/4868/18
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2018-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№1340/4868/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2018 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Брильовського Р.М.

секретар судового засідання Сільник Н.Є.

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Львові справу за позовом приватного підприємства КІР до Головного управління ДФС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява приватного підприємства «КІР» (далі позивач, ПП «КІР») до Головного управління ДФС у Львівській області (далі відповідач, ГУ ДФС у Львівській області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № НОМЕР_1 від 19.02.2018 в частині нарахування штрафу у сумі 8751, 85 грн за порушення термінів реєстрації податкових накладних № 4 від 21.03.2017, № 5 від 23.03.2017, № 6 від 29.03.2017.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення в частині нарахування штрафу у сумі 8751, 85 грн за порушення термінів реєстрації податкових накладних № 4 від 21.03.2017, № 5 від 23.03.2017, № 6 від 29.03.2017 контролюючим органом прийнято безпідставно з огляду на те, що позивач не допускав порушення строку реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Стверджує, що позивачем було вчинено всі необхідні дії для своєчасної реєстрації податкових накладних, які було надіслано у порядку та у строки передбачені законодавством, проте спірні податкові накладні не було прийнято до реєстрації. Підставою для неприйняття спірних податкових накладних до реєстрації було ніби то порушення позивачем вимог «Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, а саме: - ЄДРПОУ: "22023208", можливо, припинено дію Договору про визнання електронних документів". Позивач стверджує, що для виправлення зазначених помилок, ним 20.04.2017 та 21.04.2017 було направлено засобами телекомунікаційного зв'язку до ДФС України новий договір про визнання електронних документів. Проте, документ не було прийнято у зв'язку з тим, що діє договір про визнання електронних документів від 15.02.2016 № 150220162. Отже, на момент подання позивачем спірних податкових накладних для реєстрації в ЄРПП був чинний договір, такі податкові накладні містили обовязкові реквізити, а відтак підстав для неприйняття таких до реєстрації у відповідача не було. На переконання позивача, викладенні обставини свідчать про протиправні дії відповідача щодо неприйняття 14.04.2017 спірних податкових накладних позивача, тому нарахування позивачу штрафу в сумі 8751,85 грн. за несвоєчасну реєстрацію таких податкових накладних є незаконним. Просив позов задовольнити.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити з підстав та мотивів, викладених у позові та відповіді на відзив.

Відповідач у встановлений судом строк подав в судовому засіданні відзив на позов, в якому заперечив проти задоволення позову. Заперечення мотивує тим, що відповідачем було проведено камеральну перевірку ПП «КІР» з питань своєчасності термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям-платникам ПДВ в ЄРПП по податку на додану вартість за травень 2018 року. За результатами перевірки було складено акт, в якому було встановлено порушення позивачем вимог п. 120-1 ст. 120-1 ПК України, що полягає у несвоєчасній реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних. На підставі акта перевірки 19.02.2018 відповідачем було прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення про нарахування штрафних санкцій за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних. З огляду на викладене, оскаржуване податкове повідомлення-рішення є законним, прийнятим у відповідності до вимог Податкового кодексу України, тому у задоволенні позову слід відмовити.

В судовому засіданні представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав та мотивів, наведених у відзиві на позов.

28 листопада 2018 року представник відповідача подав відповідь на відзив, в якій зазначив, що аргументи наведенні у відзиві на позов не спростовують доводів позивача. Додатково позивач наголосив, що безпідставними є покликання відповідача, що відмова у прийнятті спірних податкових накладних може бути повязана із зміною місця реєстрації позивача. Проте, позивач вказує, що зміна місцезнаходження ПП «КІР» відбулася у квітні 2017 року, тобто вже після того, як вищевказані податкові накладні подавались позивачем на реєстрацію до податкового органу та після отримання відмови у їх прийнятті, що підтверджується протоколом №1/2017 та Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № від 20.11.2018. Позивач зазначив, що спірні податкові накладні складені з дотриманням вимог до податкових накладних та були подані на реєстрацію в межах допустимого граничного строку для вчинення таких дій, тому позов підлягає задоволенню.

Згідно з пунктом 3 частини 3 статті 246 КАС України, суд зазначає, що 23 жовтня 2018 року ухвалою Львівського окружного адміністративного суду було відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З'ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, заперечення відповідача та дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, суд, даючи правову оцінку спірним правовідносинам, виходив з наступного.

Суд встановив, що ПП «КІР» зареєстровано як юридичну особу 26.01.1998 за № 0000516, юридична адреса: 79013, м. Львів, вул. Грабовського,11, , що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

ГУ ДФС у Львівській області проведено камеральну перевірку ПП «КІР» з питань своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

За результатами проведеної перевірки ГУ ДФС у Львівській області складено акт «Про результати камеральної перевірки дотримання вимог п.192, ст. 192, п. 201.10, ст. 201 ПУ України ПП «КІР» за період з 14.12.2016 по 21.04.2017» № 86/13-01-12-21/22023208 від 19.01.2018.

В ході даної перевірки контролюючим органом було зроблено висновок про порушення граничних термінів реєстрації ПП «КІР» податкових накладних:

№ 6 - дата виписки 14.12.2016, дата реєстрації 10.01.2017, сума ПДВ 34499, 75 грн., граничний термін реєстрації 31.12.1016, - 12 днів порушення терміну реєстрації;

№ 4 - дата виписки 21.03.2017, дата реєстрації 21.04.2017, сума ПДВ 46329, 90 грн., граничний термін реєстрації 31.03.2017, - 6 днів порушення терміну реєстрації;

№ 5 - дата виписки 23.03.2017, дата реєстрації 21.04.2017, сума ПДВ 3333, 33 грн., граничний термін реєстрації 31.03.2017, - 6 днів порушення терміну реєстрації;

№ 6 - дата виписки 29.03.2017, дата реєстрації 21.04.2017, сума ПДВ 37855, 3 грн., граничний термін реєстрації 31.03.2017, - 6 днів порушення терміну реєстрації.

Отже, в ході зазначеної перевірки контролюючим органом було встановлено порушення ПП «КІР» вимог п. 201. 10 ст. 201 ПК України.

19 лютого 2018 року ГУ ДФС у Львівській області на підставі висновків акту перевірки № 86/13-01-12-21/22023208 від 19.01.2018, прийнято податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1, яким до ПП «КІР» застосовано штраф у розмірі 10 % у сумі 12201, 83 грн за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 122018, 28 грн.

Проте, позивач не погоджується із таким рішенням відповідача в частині нарахування штрафу у сумі 8751, 85 грн за порушення термінів реєстрації податкових накладних № 4 від 21.03.2017, № 5 від 23.03.2017, № 6 від 29.03.2017, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, тому звернувся з цим позовом до суду.

Позивач не заперечує факт порушення термінів реєстрації податкової накладної № 6 від 14.12.2016, тому судом досліджується питання щодо правомірності застосування відповідачем штрафу у розмірі 10 % за затримку реєстрації податкових накладних № 4 від 21.03.2017, № 5 від 23.03.2017, № 6 від 29.03.2017.

Даючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керувався такими нормами законодавства.

Щодо спірного рішення суб'єкта владних повноважень, суд виходить з критеріїв правомірності такого рішення, що встановлені частиною другою статті 2 КАС України, у зв'язку з чим перевіряє чи прийнято дане рішення: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із п.п.20.1.4. п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України (далі ПК України) контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За нормами п. 75.1 ст.75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

У відповідності до п.п.75.1.1. п.75.1. ст.75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Згідно ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Отже, з наведеного слідує, що предметом камеральної перевірки охоплюються питання своєчасності сплати податкових зобовязань. Виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Згідно з пп.14.1.60 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VІ зі змінами та доповненнями, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Пунктом 201.10 ст. 201 Кодексу визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобовязаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Згідно із ст. 201.10 Податкового кодексу України, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Відповідальність платника за порушення граничного терміну реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних передбачена пунктом 120-1.1. ст. 120-1. Податкового кодексу України.

Пунктом п. 120-1.1. ст. 120-1. ПК України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обовязок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

Згідно з аб.9 п.201.10 ст.201 ПКУ датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних ЄРПН здійснюється відповідно до Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010р. №1246 (далі - Порядок № 1246).

Згідно з п.8 Порядку № 1246 для підтвердження прийняття податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації платникові податку, який здійснює реєстрацію, видається квитанція в електронній формі, у якій наводяться реквізити зазначених документів, відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, результати перевірки електронного цифрового підпису, інформація про постачальника (продавця) товарів (послуг), дата і час прийняття, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова накладна та/або розрахунок коригування. Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається платникові податку, який здійснює реєстрацію, засобами телекомунікаційного звязку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається у ДФС.

Пунктом 10 Порядку № 1246 передбачено, що датою та часом подання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі ДФС є дата та час, зазначені у квитанції про їх прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття.

Згідно з п.11 Порядку квитанція, що підтверджує факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, надсилається протягом операційного дня платникові податку.

Якщо протягом операційного дня платникові податку не надіслано квитанцію, що підтверджує прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування, такі податкова накладна та/або розрахунок коригування вважаються зареєстрованими.

Згідно з пунктом 2 Порядку № 1246 визначено, що внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (далі - реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру.

Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Отже, зазначені накладні слід вважати поданими позивачем у день їх фактичного отримання контролюючим органом, тобто протягом операційного дня, коли їх було надіслано платником податків на адресу контролюючого органу.

Вказана правова позиція узгоджується з позицією Верховного Суду викладеною в постановах від 10.05.2018 у справі № 819/869/17, від 20.02.2018 у справі № 819/1189/17 та від 01.08.2018 у справі № 808/40/17.

Як встановлено судом, ПП «КІР» 14 квітня 2017 року було направлено до контролюючого органу на реєстрацію податкову накладну № 4 від 21.03.2017 на суму ПДВ 46329, 90 грн.

Проте, як слідує із змісту наявної в матеріалах справи копії квитанції № 1, документ, зокрема податкова накладна № 4 від 21.03.2017 доставлена до центрального рівня Державної податкової служби України, однак документ не прийнято з підстав порушення вимог Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, а саме: - ЄДРПОУ: "22023208", можливо припинено дію Договору про визнання електронних документів.

Того ж дня ПП «КІР» було направлено до контролюючого органу на реєстрацію податкову накладну № 5 від 23.03.2017 на суму ПДВ 3333, 33 грн та податкову накладну № 6 від 29.03.2017 на суму ПДВ 37855, 3 грн.

Однак, ці податкові накладні також було доставлена до центрального рівня Державної податкової служби України, однак документи не прийнято з підстав порушення вимог Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, а саме: - ЄДРПОУ: "22023208", можливо припинено дію Договору про визнання електронних документів. Вказані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи копіями квитанцій № 1 від 14.04.2017.

Отже, з наведеного слідує, що ПП «КІР» було надіслано на реєстрацію спірні податкові накладні № 4 від 21.03.2017, № 5 від 23.03.2017 та № 6 від 29.03.2017, проте такі було доставлено, але не прийнято для реєстрації в ЄРПП, у звязку із можливим припиненням дії Договору ПП «КІР» про визнання електронних документів.

Як слідує із змісту наявної в матеріалах справи квитанції № 1 від 20.04.2017 ПП «КІР» було направлено засобами телекомунікаційного зв'язку до ДФС України новий договір про визнання електронних документів, проте документ доставлено до ДФС України, однак не прийнято з підстав, що є діючим договір від 15.02.2016 № 150220162. (надіслано 20.04.2017 о 14:43 год).

Новий договір про визнання електронних документів ПП «КІР» спробувало направити засобами телекомунікаційного зв'язку до ДФС України того ж дня о 18:57 год, однак отримало квитанцію № 1, що документ доставлено до ДФС України, проте такий не прийнято з підстав, що є діючим договір від 15.02.2016 № 150220162.

Такі ж дії було вчинено позивачем 20.04.2017 о 19:07 год, але новий договір про визнання електронних документів ДФС України так і не було прийнято.

21 квітня 2017 року о 09:27 год та 16:46 год ПП «КІР» повторило спроби надіслання засобами телекомунікаційного зв'язку до ДФС України нового договору про визнання електронних документів, однак знову отримало квитанції № 1 про те, що документ доставлено до ДФС України, проте такі не прийнято з підстав, що є діючим договір від 15.02.2016 № 150220162.

Того ж дня ПП «КІР» повторило спробу надіслання спірних податкових накладних № 4 від 21.03.2017, № 5 від 23.03.2017 та № 6 від 29.03.2017 для реєстрації в ЄРПП, які були зареєстровані того ж дня, що підтверджується квитанціями № 1 від 21.04.2017.

Таким чином, з наведеного слідує, що податкові накладні ПП «КІР» № 4 від 21.03.2017, № 5 від 23.03.2017 та № 6 від 29.03.2017 не було прийнято до реєстрації в ЄРПП з підстав можливого припинення дії договору ПП «КІР» про визнання електронних документів, а новий договір про визнання електронних документів не було прийнято з підстав, що є діючим договір від 15.02.2016 № 150220162.

На переконання суду, зазначені обставини свідчать про збій у системі ДФС України, що зумовило неприйняття податкових накладних ПП «КІР» № 4 від 21.03.2017, № 5 від 23.03.2017 та № 6 від 29.03.2017 до реєстрації в ЄРПП 14 квітня 2017 року.

Як пояснив представник відповідача у судовому засіданні відмова у реєстрації спірних податкових накладних 14 квітня 2017 року могла відбутися у звязку із зміною місцезнаходження позивача.

Проте, суд не приймає такі доводи відповідача до уваги та погоджується з позивачем, що зміна місцезнаходження позивача відбулася 19 квітня 2017 року, тобто вже після того, як вищевказані податкові накладні подавались позивачем на реєстрацію до податкового органу та після отримання відмови у їх прийнятті (14.04.2017), що підтверджується протоколом №1/2017 та Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № від 20.11.2018.

Так, граничні строки реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних визначено у п. 201.10 ст. 201 ПК України.

Згідно вимог зазначеної норми податкові накладні, складені з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця повинні бути зареєстровані до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Як вбачається з матеріалів справи, ПП «КІР» було направлено для реєстрації в ЄРПН спірні податкові накладні:

№ 4 - дата виписки 21.03.2017, сума ПДВ 46329, 90 грн;

№ 5 - дата виписки 23.03.2017, сума ПДВ 3333, 33 грн;

№ 6 - дата виписки 29.03.2017, сума ПДВ 37855, 3 грн.

Отже, спірні податкові накладні позивач повинен був зареєструвати в ЄРПП до 15 квітня 2017 року, тобто 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Як вже було встановлено судом, ПП «КІР» 14 квітня 2017 року було направлено на реєстрацію спірні податкові накладні № 4 від 21.03.2017, № 5 від 23.03.2017 та № 6 від 29.03.2017, проте такі було доставлено, але не прийнято для реєстрації в ЄРПП, у звязку із можливим припиненням дії Договору ПП «КІР» про визнання електронних документів.

Суд встановив, що договір ПП «КІР» про визнання електронних документів на час подання спірних податкових накладних 14.04.2017 був діючим, що підтверджується квитанціями № 1 від 20.04.2017 та від 21.04.2017, в яких зазначено, що новий договір про визнання електронних документів не прийнято з підстав, що є діючим договір від 15.02.2016 № 150220162.

Отже, позивачем податкові накладні були подані у встановлений п. 201.10 ст. 201 ПК України строк, однак не зареєстровані від незалежних від позивача причин, що свідчить про безпідставність застосування до позивача штрафних санкцій за порушення строків реєстрації податкових накладних в ЄРПП та протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення в частині нарахування штрафу у сумі 8751, 85 грн за порушення термінів реєстрації податкових накладних № 4 від 21.03.2017, № 5 від 23.03.2017, № 6 від 29.03.2017.

Водночас, суд наголошує, що позивачем надано докази, що свідчать що останнім вчинялися дії щодо своєчасної реєстрації спірних податкових накладних, проте реєстрація таких накладних в ЄРПП 14.04.2017 не відбулася з незалежних від позивача причин, оскільки відповідачем так і не надано належного обґрунтування щодо виявлених помилок.

Відповідно до приписів частини другої статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

При цьому, суд вважає за потрібне наголосити на необхідності дотримуватися й позиції, висловленої у рішенні Європейського Суду з прав людини у п. 53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України», відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом».

Системний аналіз наведених правових норм при застосуванні до правовідносин, що є предметом судового дослідження, вказує на те, що відповідач, який є суб'єктом владних повноважень при прийнятті оскаржуваних рішень діяв без врахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), та без дотримання принципу верховенства права.

За викладених обставин справи, відповідачем не наведено належних доводів проти позову та не доведено правомірності оскаржуваного податкового повідомлення-рішення в частині, отже, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Згідно з частиною 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, суд дійшов висновку, що слід стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1 від 19.02.2018 в частині нарахування штрафу у сумі 8751, 85 грн за порушення термінів реєстрації податкових накладних № 4 від 21.03.2017, № 5 від 23.03.2017, № 6 від 29.03.2017.

Стягнути з Головного управління ДФС у Львівській області (79003, м. Львів, вул. Стрийська,35, ) за рахунок його бюджетних асигнувань 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн сплаченого судового збору на користь приватного підприємства КІР (79013, м. Львів, вул. Грабовського, 11, ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 15.12.2018.

Суддя Р.М. Брильовський