Справа № 826/4472/17
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2018-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2018 року м. Київ №826/4472/17

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Ганечко О.М.,

Сорочка Є.О.,

за участю

секретаря судового засідання Кузик М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Апарату Верховної Ради України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 вересня 2018 року (прийняте в порядку письмового провадження, суддя Келеберда В.І.) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Апарату Верховної Ради України про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Апарату Верховної Ради України, в якому просила:

- визнати протиправним рішення Першого заступника Керівника Апарату Верховної Ради України П. Боднара у відмові у видачі довідки про заробітну плату, яка надається для перерахунку пенсії непрацюючим державним службовцям, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2015 року № 1013 «Про упорядкування структури заробітної плати, особливості проведення індексації та внесення змін до деяких нормативно-правових актів»;

- зобов'язати Апарат Верховної Ради України надати позивачу довідку про заробітну плату за посадою помічника-консультанта народного депутата України, що надається для перерахунку пенсії непрацюючим державним службовцям (постанова Пенсійного фонду України № 15-1 в редакції від 04 вересня 2013 року) із достовірними показниками заробітної плати працюючого за аналогічною посадою помічника-консультанта народного депутата України за грудень 2015 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 вересня 2018 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням відповідачем подано апеляційну скаргу з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального права, неповного з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 вересня 2018 року та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскільки довідки, які вимагає від відповідача позивач, були скасовані підзаконними актами управління ПФУ на виконання постанов Кабінету Міністрів України та Законів України, то відсутні законні підстави їх надавати.

03.12.2018 від позивача до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому позивач просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, думку позивача та її представника, думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом апеляційної інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_3 з 01 квітня по 20 жовтня 2005 року працювала на посаді помічника-консультанта народного депутата України четвертого скликання ОСОБА_5 та 20 жовтня 2005 року звільнена з займаної посади за власним бажанням у зв'язку із виходом на пенсію.

Пенсію позивачу призначено відповідно до Закону України «Про державну службу» від 16 грудня 1993 року № 3723-ХІІ.

Листом від 16 лютого 2017 року реєстраційний № 38087 позивач звернулась до Першого заступника Керівника Апарату Верховної Ради України П. Боднара з проханням надати довідку про заробітну плату із достовірними даними працюючого державного службовця відповідної посади, за грудень 2015 року для перерахунку пенсії за формою довідки «про заробітку плату, що подається для перерахунку пенсії непрацюючим державним службовцям, а також державним службовцям, які на момент перерахунку пенсії працюють на інших посадах, ніж ті, з яких їм призначено (перераховано) пенсію», визначеною постановою Правління Пенсійного фонду України №15-1 в редакції від 04.09.2013 (а.с.15-16).

Однак, листом від 01 березня 2017 року № 15/26-476(48072) за підписом першого заступника керівника Апарату Верховної Ради України позивачу було відмовлено у наданні довідки з посиланням на постанову правління Пенсійного фонду України від 04 липня 2016 року № 15-2 відповідно до якої, довідки про складові заробітної плати, що подаються для перерахунку непрацюючим державним службовцям, а також державним службовцям, які на момент перерахунку пенсії працюють на інших посадах виключено, а також на лист Міністерства соціальної політики України від 16 січня 2016 року № 43/0/51-17/212, в якому повідомлено про те, що перерахунок пенсій державним службовцям у спосіб, який передбачався статтею 37-1 Закону «Про державну службу» не здійснюється.

Вважаючи таке рішення протиправними, позивач просила його скасувати та зобов'язати відповідача надати довідку про заробітну для перерахунку пенсії.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що на момент виникнення у позивача права на перерахунок пенсії, тобто на грудень 2015 року, постанова Правління Пенсійного фонду України від 04 вересня 2013 року № 15-1 «Про виконання рішень Окружного адміністративного суду міста Києва по справах № 2а-8893/12/2670, № 2а-4753/09/2670» діяла, а тому суд дійшов висновку про протиправність дій відповідача, яка проявилась у відмові у видачі довідки про заробітну плату, яка надається для перерахунку пенсії непрацюючим державним службовцям, яку оформлено листом відповідача від 01 березня 2017 року № 15/26-476(48072).

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, та надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок роботи Верховної Ради України встановлюється Конституцією України та Законом України «Про Регламент Верховної Ради України».

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Регламент Верховної Ради України» організаційне, правове, наукове, документальне, інформаційне, експертно-аналітичне, матеріально-технічне та фінансове забезпечення діяльності Верховної Ради, її органів, народних депутатів, депутатських фракцій (депутатських груп) у Верховній Раді здійснює Апарат Верховної Ради.

Структура Апарату Верховної Ради затверджується більшістю голосів народних депутатів від конституційного складу Верховної Ради за поданням комітету, до предмета відання якого належать питання регламенту.

Апарат Верховної Ради діє на основі Положення про Апарат Верховної Ради, яке затверджується постановою Верховної Ради. Положення про структурний підрозділ Апарату Верховної Ради затверджується Головою Верховної Ради України.

Положення про Апарат Верховної Ради України затверджено розпорядженням Голови Верховної Ради України 28 серпня 2011 року № 769 (далі - Положення).

Відповідно до пункту 7 Положення у сфері організаційного забезпечення діяльності Верховної Ради України Апарат: організаційно забезпечує реалізацію Верховною Радою України своїх конституційних повноважень; реєструє законопроекти, внесені до Верховної Ради України суб'єктами права законодавчої ініціативи, веде базу даних зареєстрованих законопроектів і контролює проходження законопроектів у комітетах та інших органах Верховної Ради України; готує за пропозиціями суб'єктів права законодавчої ініціативи та комітетів Верховної Ради України проекти перспективних і поточних планів законопроектної роботи Верховної Ради України, проекти порядку денного сесії та розкладу пленарних засідань сесії Верховної Ради України, аналітичні матеріали про стан їх реалізації; забезпечує діяльність комітетів та інших органів Верховної Ради України, надає їм організаційно-інформаційну і консультативно-методичну допомогу в процесі розробки та опрацювання поданих на розгляд законопроектів, оформляє прийняті Верховною Радою України акти, а також забезпечує взаємодію комітетів Верховної Ради України в процесі законотворення; здійснює організаційно-методичне забезпечення роботи зареєстрованих у Верховній Раді України депутатських фракцій (депутатських груп); сприяє налагодженню взаємодії з питань законопроектної роботи комітетів Верховної Ради України, депутатських фракцій (депутатських груп) з Адміністрацією Президента України, Секретаріатом Кабінету Міністрів України, Національним банком України, міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, науковими і громадськими організаціями, органами місцевого самоврядування; надає консультативну та організаційну допомогу народним депутатам України, комітетам та іншим органам Верховної Ради України у виконанні планів законопроектної роботи, доопрацюванні законопроектів; здійснює методичне та організаційне забезпечення підготовки і проведення пленарних засідань Верховної Ради України, засідань комітетів та інших органів Верховної Ради України; забезпечує народних депутатів України законопроектами та інформаційними матеріалами з питань, що вносяться на розгляд Верховної Ради України; веде облік та узагальнення пропозицій і зауважень, висловлених під час обговорення законопроектів та інших питань на пленарних засіданнях Верховної Ради України, а також пропозицій і зауважень, що надходять до проектів законодавчих актів, опублікованих для всенародного обговорення; здійснює забезпечення спільно з відповідними комітетами, депутатськими фракціями (депутатськими групами) підготовки "години запитань до Уряду" та парламентських слухань у Верховній Раді України; організовує систему навчання, стажування та підвищення кваліфікації народних депутатів України і працівників Апарату, забезпечує взаємодію із закладами освіти та науки; здійснює взаємодію з органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування у підготовці питань, що вносяться на розгляд Верховної Ради України та її органів; надає організаційно-методичну допомогу місцевим органам виконавчої влади та органам місцевого самоврядування у здійсненні заходів щодо підготовки та проведення виборів народних депутатів України і виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів, референдумів; готує та узагальнює інформацію про результати виборів та референдумів; здійснює підготовку матеріалів, пов'язаних з вирішенням питань адміністративно-територіального устрою України, веде автоматизовану систему "Адміністративно-територіальний устрій України"; надає методичну допомогу територіальним громадам та органам місцевого самоврядування, організовує облік даних про їх кількість і склад; готує відповідні аналітичні матеріали про стан виконання доручень, що містяться в актах Верховної Ради України та її органів; організовує контроль за додержанням термінів розгляду запитів народних депутатів України та виконанням доручень, що містяться в актах Верховної Ради України, а також доручень, даних на пленарних засіданнях комітетам і комісіям Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, міністерствам, іншим центральним органам виконавчої влади; організаційно забезпечує проведення у Верховній Раді України нарад, зустрічей та інших заходів; організовує прийом громадян, розгляд поданих ними до Верховної Ради України та її органів пропозицій, заяв і скарг, вивчає та узагальнює питання, порушені громадянами у зверненнях, вносить пропозиції щодо їх вирішення;організаційно забезпечує виконання Закону України "Про доступ до публічної інформації"; організаційно забезпечує планування та проведення мобілізаційної підготовки у Верховній Раді України на особливий період та на випадок стихійного лиха, аварій та катастроф у мирний час; організовує та здійснює роботу з кадрового обслуговування працівників Апарату, народних депутатів України і помічників-консультантів народних депутатів України; організовує функціонування державної служби в Апараті, аналізує кількісний та якісний склад державних службовців, стан дотримання ними вимог законодавства про державну службу та законодавства про працю; організовує добір, прийняття на роботу, переведення на іншу посаду, оформляє застосування дисциплінарних стягнень та звільнення з роботи працівників; організовує проведення спеціальної перевірки відомостей стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, пов'язаних із виконанням функцій держави, забезпечує дотримання вимог законодавства з питань запобігання і протидії корупції; організовує роботу щодо нагородження народних депутатів України, помічників-консультантів народних депутатів України, працівників Апарату державними нагородами, відзнаками Верховної Ради України, застосовує інші форми заохочення відповідно до законодавства.

Таким чином, Апарат Верховної Ради України є самостійним суб'єктом владних повноважень.

Суспільні відносини, які охоплюють діяльність держави щодо створення правових, організаційних, економічних та соціальних умов реалізації громадянами України права на державну службу, регулювалися Законом України «Про державну службу» від 16 грудня 1993 року № 3723-ХІІ (далі - Закон № 3723-ХІІ), який був чинним на момент перебування позивача на державній службі та звільнення з займаної посади.

Окрім того, вказаним Законом № 3723-ХІІ регулювались і відносини з приводу пенсійного забезпечення державних службовців до 30 квітня 2016 року.

Разом з тим, статус (права, обов'язки і відповідальність) народного депутата України у Верховній Раді України та за її межами, встановлює правові і соціальні гарантії здійснення народним депутатом України своїх депутатських повноважень, визначено Законом України «Про статус народного депутата України» від 17 листопада 1992 року № 2790-XII (далі - Закон № 2790-XII).

Відповідно до положень пункт 3 статті 34 Закону № 2790-XII помічники-консультанти народного депутата працюють за строковим трудовим договором на постійній основі чи за сумісництвом або на громадських засадах.

Помічники-консультанти народного депутата перебувають у штаті державних підприємств, установ, організацій або за заявою народного депутата прикріплюються для кадрового та фінансового обслуговування до виконавчих комітетів відповідного органу місцевого самоврядування, а у містах Києві та Севастополі до секретаріатів міських рад.

Відповідно до пункту 3.3 «Положення про помічника-консультанта народного депутата України, зарахування на посаду помічника-консультанта народного депутата України проводиться на підставі письмового подання народного депутата України Керівнику Апарату Верховної Ради України чи керівнику виконавчого комітету відповідного органу місцевого самоврядування, а у містах Києві та Севастополі - секретаріату міської ради, державного підприємства, установи та організації, в якому зазначаються: прізвище, ім'я та по батькові кандидата на посаду, зарахування на постійній основі чи за сумісництвом, строк дії трудового договору, розмір встановлюваної заробітної плати, дата зарахування.

За змістом статті 37 Закону на одержання пенсії державних службовців мають право особи, які досягли встановленого законодавством пенсійного віку, за наявності загального трудового стажу для чоловіків - не менше 25 років, для жінок - не менше 20 років, у тому числі стажу державної служби - не менше 10 років, та які на час досягнення пенсійного віку працювали на посадах державних службовців, а також особи, які мають не менше 20 років стажу роботи на посадах, віднесених до категорій посад державних службовців, - незалежно від місця роботи на час досягнення пенсійного віку. Пенсія державним службовцям призначається в розмірі 80 відсотків від сум їх заробітної плати, на які нараховується збір на обов'язкове державне пенсійне страхування, без обмеження граничного розміру пенсії, а особам, які на час звернення за призначенням пенсії не є державними службовцями, - у розмірі 80 відсотків заробітної плати працюючого державного службовця відповідної посади та рангу за останнім місцем роботи на державній службі.

За кожний повний рік роботи понад 10 років на державній службі пенсія збільшується на один відсоток заробітку, але не більше 90 відсотків заробітної плати, без обмеження граничного розміру пенсії.

Відповідно до статті 37-1 Закону у разі підвищення розміру заробітної плати працюючим державним службовцям, а також у зв'язку із набуттям особою права на пенсійне забезпечення державного службовця за цим Законом, відповідно здійснюється перерахунок раніше призначених пенсій та перерахунок пенсій здійснюється виходячи із сум заробітної плати, на які нараховуються збір на обов'язкове державне пенсійне страхування працюючого державного службовця відповідної посади та рангу на момент виникнення права на перерахунок.

У зв'язку з прийняттям Закону України «Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України» від 28 грудня 2014 року, текст статті 37-1 Закону викладено у такій редакції: «Умови та порядок перерахунку призначених пенсій державним службовцям визначаються Кабінетом Міністрів України».

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 31 травня 2000 року № 865 «Про деякі питання вдосконалення визначення розмірів заробітку для обчислення пенсії» (далі - Постанова) (яка діяла до 30 квітня 2016 року) встановлено, що розмір виплат (крім посадових окладів, надбавок за ранг або кваліфікаційні класи, чин або спеціальні звання, вислугу років), що включаються в заробіток для обчислення пенсії відповідно до Закону України «Про державну службу», визначається за вибором того, хто звернувся за пенсією за будь-які 60 календарних місяців роботи, яка дає право на даний вид пенсії, підряд перед зверненням за пенсією. Середньомісячна сума зазначених виплат за 60 календарних місяців визначається шляхом ділення загальної суми цих виплат на 60.

У разі зміни структури заробітної плати з одночасним підвищення посадових окладів працівникам апарату органів виконавчої влади, місцевого самоврядування та їх виконавчих органів, органів прокуратури, судів та інших органів виплати, одержані особою за період до зміни структури заробітної плати, включаються в заробіток для обчислення пенсії відповідно до абзацу першого цього пункту без коригування згідно з пунктом 2 цієї постанови.

Відповідно до пункту 3 Постанови посадовий оклад, надбавка за ранг або кваліфікаційні класи, класний чин або спеціальні звання, вислугу років під час призначення пенсії у порядку та на умовах, передбачених Законом України "Про державну службу", враховуються в розмірах, установлених на день призначення пенсії.

Пунктами 4, 5 Постанови було передбачено, що у разі підвищення розміру заробітної плати працюючим державним службовцям відповідно до рішень Кабінету Міністрів України (для службовців Національного банку України відповідно до рішень його Правління) після набрання чинності Законом України від 16 січня 2003 р. N 432-IV "Про внесення змін до Закону України "Про державну службу" заробітна плата для перерахунку пенсії пенсіонерам, яким пенсія призначена з дня набрання чинності Законом України "Про державну службу", визначається в такому порядку:

1) пенсіонерам, які на момент перерахунку пенсії продовжують працювати на посаді, з якої призначено пенсію, - на підставі поданої довідки про одержувану заробітну плату на момент перерахунку;

2) іншим пенсіонерам - на підставі документів, поданих на час перерахунку, виходячи із сум заробітної плати, яку одержує працюючий державний службовець на відповідній посаді, з якої призначено (перераховано) пенсію, на момент виникнення права на перерахунок.

При цьому: посадовий оклад, надбавки за ранг та вислугу років враховуються в розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України на момент виникнення права на перерахунок за відповідною посадою та рангом на момент призначення (перерахунку) пенсії; надбавки за знання та використання в роботі іноземної мови, за почесне звання "заслужений", за роботу з таємними документами залежно від ступеня таємності інформації, доплата за науковий ступінь кандидата або доктора наук враховуються в розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України на момент виникнення права на перерахунок, якщо вони були фактично встановлені особі; премія та інші надбавки враховуються в середніх розмірах стосовно визначених законодавством таких виплат у відповідному державному органі, з якого особа вийшла на пенсію, на момент виникнення права на перерахунок, якщо вони були фактично їй встановлені, на час призначення (перерахунку) пенсії або за бажанням особи у період, передбачений абзацом першим пункту 1 цієї постанови.

Перерахунок пенсій провадиться з місяця підвищення розміру заробітної плати працюючого державного службовця на підставі поданої заяви та довідок, виданих державними органами за останнім місцем роботи. Форма довідки про заробітну плату, що подається для призначення (перерахунку) пенсії державним службовцям, затверджується правлінням Пенсійного фонду України за погодженням з Міністерством соціальної політики.

У разі ліквідації державного органу довідку видає орган, який є правонаступником, а у разі його відсутності та перейменування (відсутності) посад довідка видається у порядку, встановленому Міністерством соціальної політики за погодженням з Головним управлінням державної служби.

Форму довідки про заробітну плату, що подається для перерахунку пенсії непрацюючим державним службовцям, а також державним службовцям, які на момент перерахунку пенсії працюють на інших посадах, ніж ті, які їм призначено (перераховано) пенсію, було затверджено постановою Правління пенсійного фонду України від 04 вересня 2013 року № 15-1 «Про виконання рішень Окружного адміністративного суду міста Києва по справах № 2а-8893/12/2670, № 2а-4753/09/2670», зареєстрована в Міністерстві юстиції України 26 вересня 2013 року за № 1661/24193.

Разом з тим, постановою Правління Пенсійного фонду України від 04 липня 2016 року № 15-2 «Про внесення змін до постанови Правління Пенсійного фонду України від 04 вересня 2013 року № 15-1», з 02 вересня 2016 року виключено абзаци 3, 4 пункту 1, якими визначалась форма довідок про заробітну плату, що подається для перерахунку пенсій непрацюючим державним службовцям.

Окрім того, на підставі постанови Кабінету Міністрів України «Про упорядкування структури заробітної плати, особливості проведення індексації та внесення змін до деяких нормативно-правових актів» від 09 грудня 2015 року № 1013 постанова Кабінету Міністрів України від 31 травня 2000 року № 865 «Про деякі питання вдосконалення визначення розмірів заробітку для обчислення пенсії» втратила чинність.

На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що у відповідача не було законодавчо визначеного обов'язку видавати довідку про заробітну плату за формою, затвердженої Постановою №15-1, оскільки її форма на момент звернення позивача виключена, а відтак підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Також, колегія суддів звертає увагу, що у зв'язку з тим, що з 01 грудня 2015 року - початком застосування Постанови №1013, якою пункт 4 Постанови № 865 виключено, а її пункт 5 викладено в іншій редакції, та набранням чинності Закону № 889-VIII «Про державну службу», яким по-іншому врегульовано правовідносини, пов'язані із пенсійним забезпеченням державних службовців, пенсії, призначені за статтею 37 Закону № 3723-XII у зв'язку з підвищенням розміру заробітку працюючих державних службовців, перерахунку не підлягають.

Також, Верховний Судом неодноразово приймалися рішення про відмову у перерахунку пенсій, призначених за статтею 37 Закону № 3723-XII у зв'язку з підвищенням розміру заробітку працюючих державних службовців.

Крім того, при вирішення спору у аналогічних правовідносинах Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду прийняв рішення від 16 квітня 2018 року у зразковій справі № 825/506/18 , у якому зазначив «…оскільки на час виникнення спірних правовідносин не прийнято і не діють нормативно-правові акти, що регламентують умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури, вимоги ОСОБА_1 визнати неправомірними дії прокуратури Чернігівської області з відмови видати довідку про заробітну плату та зобов'язати видати її є безпідставними і задоволенню не підлягають».

Не можуть бути взяті до уваги і доводи адвоката позивача та позивача, що Апарат Верховної Ради України повинен видати довідку згідно норм КЗпП України, оскільки в заяві від 16 лютого 2017 року позивач просила видати саме довідку за формою, яка на той час скасована.

Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 цього Кодексу передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, який відповідачем в даному випадку виконаний.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права, доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції, у зв'язку з чим наявні підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Апарату Верховної Ради України задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 вересня 2018 року скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_3 до Апарату Верховної Ради України про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 12 грудня 2018 року.

Головуючий суддя В.Ю.Ключкович

Судді О.М. Ганечко

Є.О.Сорочко