Справа № 806/2318/18
Суддя: Курко О. П.
Дата ухвалення: 2018-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 806/2318/18

Головуючий у 1-й інстанції: Шуляк Л.А.

Суддя-доповідач: Курко О. П.

06 грудня 2018 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Курка О. П.

суддів: Кузьменко Л.В. Іваненко Т.В.

за участю:

секретаря судового засідання: Черняк А.В.,

позивача: ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 11 липня 2018 року (м. Житомир) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області про визнання протиправним та скасування рішення № 10/2/4 від 10.05.2018 р., зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

в травні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області №10/2/4 від 10.05.2018 в частині відмови йому у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту та зобов'язати відповідача провести щодо нього повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 11 липня 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору. Апелянт зазначає, що відповідачем не зараховано йому письмовий іспит, оскільки не було виконано перше завдання іспиту. Вважає таке рішення помилковим та таким, що не ґрунтується на вимогах чинного процесуального законодавства. Зокрема, звернув увагу, що у першому завданні було зазначено дві фабули справ, які ним виконано, а саме складено адміністративний позов та позовну заяву у відповідності до умов завдання та вимог чинного законодавства й судової практики.

Крім того, звернув увагу, що оспорюваним рішенням не було затверджено результатів кваліфікаційного іспиту, що є порушенням Порядку допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні.

В судовому засіданні позивач доводи апеляційної скарги підтримав в повному обсязі та за обставин викладених в ній просив суд задовольнити її, а рішення суду першої інстанції - скасувати.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився. Разом з тим, 05 грудня 2018 року на адресу суду через канцелярію надійшло клопотання від представника відповідача про відкладення розгляду справи, яке обґрунтоване тим, що представник Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області не зможе взяти участь в даному судовому засіданні, у зв'язку з зайнятістю в Корольовському районному суді м. Житомир в кримінальних справах.

Однак, колегія суддів вважає таке клопотання необґрунтованим, з огляду на наступне. Як вбачається з матеріалів справи, повістку про виклик до суду на засідання 06 грудня 2018 року представник відповідача отримав 16 листопада 2018 року. Тобто, відповідач був заздалегідь належним чином повідомлений про дату та час судового засідання. Натомість, лише за один день до дня проведення судового засідання надіслав до суду клопотання про відкладення судового розгляду справи. При цьому, доказів того, що представник відповідача приймає участь в інших судових засіданнях суду не надано. Окрім того, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Житомирської області не позбавлена була можливості направити іншого представника, знаючи про зайнятість ОСОБА_3 Посилання представника відповідача на рішення Європейського Суду з прав людини "Бартая проти Грузії" колегія суддів вважає необґрунтованим, оскільки в зазначеній справі порушено права фізичної особи. В даному випадку, представник відповідача не надав доказів порушення прав Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області у випадку розгляду справ без участі ії представників. Окрім того, згідно ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Також, судова колегія зазначає, що безпідставне перенесення розгляду справи буде порушенням строку розгляду апеляційної скарги, а відтак суд апеляційної інстанції прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи позивача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а рішення суду першої інстанції - скасувати, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що ОСОБА_2 20.04.2018 року складав письмовий кваліфікаційний іспит для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури Житомирської області.

Згідно із протоколом №13 від 20.04.2018 засідання кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області за результатом письмового іспиту ОСОБА_2 отримав 61 бал при необхідних, як мінімум, 80 балів, у зв'язку з чим вирішено його вважати таким, що не склав письмовий кваліфікаційний іспит, тому його не може бути допущено до усного кваліфікаційного іспиту (а.с.12-13).

За результатами вказаного протоколу Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Житомирської області прийнято рішення №10/2/4 від 10.05.2018, яким серед іншого, відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту (а.с.10-11).

Не погоджуючись із вказаним рішенням, позивач звернувся до суду.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області №10/2/4 від 10.05.2018 відповідає п.4 розділу 5 Порядку та прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для його прийняття.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні є Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05 липня 2012 року №5076-VI (далі Закон №5076-VI).

Так, згідно ч. 1 ст. 6 Закону №5076-VI, адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до ст. 9 Закону №5076-VI кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом.

Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону.

Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України. Рада адвокатів України може встановити плату за складення кваліфікаційного іспиту та порядок її внесення.

Порядок проведення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту регулюються розділами 4 та 5 Порядку допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року № 270, із змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 13 вересня 2016 року № 195 (далі - Порядок).

Відповідно до п.п.9 - 14, 17 Порядку, кваліфікаційний іспит складається з двох частин: письмового іспиту та усного іспиту, які складаються окремо.

Кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури на основі Програми складення кваліфікаційного іспиту формують та затверджують рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області екзаменаційні білети, кожний з яких підписується головою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області та затверджується печаткою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області. Для складення письмового та усного іспитів формуються та використовуються окремі екзаменаційні білети (екзаменаційні білети для складення письмового іспиту та екзаменаційні білети для складення усного іспиту). Для виконання особами, які складають кваліфікаційний іспит, письмового висновку щодо правової позиції захисту або надання іншої правової допомоги, передбаченого розділом 4 програми складення письмового іспиту Програми складення кваліфікаційного іспиту та для включення до білетів для складення письмового іспиту науково-консультативна рада Національної асоціації адвокатів України розробляє фабули справ, що підлягають оновленню не менше ніж на 20% від їх загальної кількості не рідше ніж один раз на рік. Дані фабули передаються науково-консультативною радою Національної асоціації адвокатів України для їх використання Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Житомирської області.

На виконання письмової роботи та для підготовки до усної відповіді особі надається час, який повинен становити не менше двох годин та не повинен перевищувати шести годин для кожної частини іспиту. У випадку, коли письмовий іспит триває понад чотири години, усний іспит може бути призначений комісією на іншу дату.

Проведення письмового іспиту та оцінювання результатів його складення здійснюється у наступному порядку:

письмовий іспит складається першим;

особа, яка складає кваліфікаційний іспит, має підготувати вказані в обраному нею екзаменаційному білеті три завдання із різних галузей права та письмовий висновок щодо правової позиції та тактики захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі справи;

завдання з галузей права мають бути виконані в формі процесуальних документів;

для виконання трьох завдань із різних галузей права особі, яка складає письмовий іспит, надаються підготовлені кваліфікаційною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області фабули справ з зазначенням видів процесуальних документів, які мають бути складені цією особою, або матеріали (судові рішення, інші документи), необхідні для виконання завдань. Фабули і комплекти матеріалів затверджуються рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області. Процесуальні документи, складені особою, мають відповідати вимогам процесуального права та містити правове обґрунтування;

четверте завдання - письмовий висновок щодо правової позиції та тактики захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі наданої справи повинен містити правовий аналіз проблемних правовідносин та пропозиції щодо способів і форм захисту прав особи (гіпотетичного клієнта) із зазначенням органів (інших суб'єктів) до яких слід звертатись, назв, видів і основного змісту процесуальних документів, які слід подавати, а також очікуваного позитивного результату;

при складенні письмового іспиту особа, яка складає іспит, має право користуватися офіційними текстами нормативно-правових актів на друкованих носіях. Використання інших джерел інформації не дозволяється;

оцінка кожного із чотирьох письмових завдань здійснюється двома членами кваліфікаційної палати, і головою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області, якщо останній приймає участь у її засіданні, за шкалою від 0 до 30 балів. Середній бал за результатами складення письмового іспиту, вирахуваний як середньоарифметичне число від сумарної кількості виставлених балів, та не може перевищувати 120 і бути меншим за 80 балів;

результати оцінювання мають бути відображені у відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту особи та негайно передані голові кваліфікаційної палати;

особа, яка за результатами складення письмового іспиту отримала 80 балів і більше (максимум 120 балів), вважається такою, що успішно склала письмовий іспит.

До складення усного іспиту допускаються особи, які успішно склали письмовий іспит.

За наслідками проведення кваліфікаційних іспитів кваліфікаційна палата невідкладно, але не пізніше ніж на наступний день після закінчення проведення іспиту, складає протокол, який підписується головою і секретарем кваліфікаційної палати, а в разі їх відсутності на засіданні палати - головуючим членом палати і членом палати, що вів протокол. Члени кваліфікаційної палати мають право заносити до протоколу свої зауваження. Такий протокол передається голові Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області не пізніше ніж на наступний день після його складення.

Згідно п.1 розділу 5 Порядку рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про допуск/відмову до складення іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту/відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту приймається складом кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області відкритим голосуванням простою більшістю голосів та підписується Головою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області, головою кваліфікаційної палати та секретарем Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про самостійне право Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області на вирішення певного кола питань (у тому числі й оцінювання іспиту особи, яка має намір стати адвокатом) в межах закону. Однак, суд апеляційної інстанції зазначає наступне. самостійне право КДКА Житомирської області на вирішення певного кола питань (у тому числі й оцінювання іспиту особи, яка має намір стати адвокатом) в межах закону. Однак, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди застосовують при розгляді Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі - Суд) як джерело права.

За п. 1 ст. 6 Конвенції "кожен має право на справедливий ... розгляд його справи ... судом. .... який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру".

У рішенні "Меньшакова проти України" (Menshakova v. Ukraine, заява № 377/02) від 8 квітня 2010 року суд виклав конвенційні стандарти стосовно доступу до суду та зазначив, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Таким чином, він втілює в собі "право на суд", яке згідно з практикою Суду, включає в себе не тільки право ініціювати провадження, але й право розраховувати на "розгляд" спору судом.

Згідно частини 5 статті 9 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом тридцяти днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов'язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Колегія суддів вважає, що вищезазначена норма статті 9 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" жодним чином не обмежує право суду на перевірку правомірності дій кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури щодо оцінки письмових робіт, що складаються особою під час кваліфікаційного іспиту.

З урахуванням приписів ст.2 КАС України, Закону, Конвенції та практики Європейського суду, суд не позбавлений можливості здійснити перевірку та надати оцінку сукупності дій, що передувало прийняттю рішення. Зазначене складає суть судового захисту та здійснення судом правосуддя. Законодавством в даному випадку не обмежується можливість суду на здійснення перевірки лише з процедурних питань проведення кваліфікаційного іспиту позивача. Обраний спосіб судового захисту позивача, у повній мірі відповідає вимогам ст.9 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Крім того, як випливає зі змісту Рекомендації № R. (80) 2 Комітету Ради Європи державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11 березня 1980 року, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності.

Іншими словами, під дискреційним повноваженням розуміють таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли в межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

Як вбачається із відомості з оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту від 20.04.2018, письмовий іспит ОСОБА_2 оцінювали члени кваліфікаційної палати ОСОБА_3 та ОСОБА_5 (а.с.37). При цьому, за перше завдання кожен з членів комісії виставив нуль балів. За результатом оцінювання письмового іспиту позивач отримав середній бал 61 при необхідних, як мінімум, 80 балів.

Судом встановлено, що при вирішенні першого питання білету позивачу необхідно було скласти один процесуальний документ із запропонованих двох, а саме "Позовна заява про захист житлових прав шляхом визнання права користування жилим приміщенням" або "Позовна заява про захист житлових прав шляхом визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням" з використанням фабул, які містили умови та обставини справи. Натомість ОСОБА_2 виконав два процесуальних документа, а саме позивачем складено адміністративний позов та позовну заяву у відповідності до умов завдання.

Проаналізувавши матеріали справи, суд апеляційної інстанції погоджується з відповідачем, що позивачем були допущені помилки при виконанні першого завдання.

При цьому, судова колегія зазначає, що при прийнятті рішення стосовно оцінювання першого завдання позивача, відповідач повинен був належним чином оцінити роботу позивача, обґрунтувавши вищезазначену оцінку. Однак, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем не була обґрунтована оцінка першого завдання позивача в 0 балів. Повноваження Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області не є безмежними. Якщо навіть позивачем було невірно застосовано норми законодавства у вищезазначених фабулах, то колегія суддів вважає, що така робота все одно повинна бути оцінена з належним обґрунтуванням, тим більше, що позивач склав два процесуальних документа.

Згідно пункту 1 розділу 5 Порядку допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про допуск/відмову до складення іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту/відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту приймається складом кваліфікаційної палати КДКА відкритим голосуванням простою більшістю голосів та підписується Головою КДКА, головою кваліфікаційної палати та секретарем КДКА.

Відповідно до п. 13.5 розділу 4 вищевказаного Порядку, для виконання трьох завдань із різних галузей права особі, яка складає письмовий іспит, надаються підготовлені кваліфікаційною палатою КДКА фабули справ з зазначенням видів процесуальних документів, які мають бути складені цією особою, або матеріали (судові рішення, інші документи), необхідні для виконання завдань. Фабули і комплекти матеріалів затверджуються рішенням КДКА. Процесуальні документи, складені особою, мають відповідати вимогам процесуального права та містити правове обґрунтування.

Як вбачається з матеріалів справи, в рішенні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області № 10/2/4 від 10.05.2018 року не затверджено результатів кваліфікаційного іспиту. До того ж згідно вищезазначеного рішення на затвердження Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області надійшли протоколи засідання кваліфікаційної палати № 13 від 20.04.2018 року, № 14 від 27.04.2018 року. Однак, жодне рішення про затвердження чи про відмову у затвердженні вказаних протоколів відповідачем прийнято не було.

Окрім того, фабули справ та білети не затверджені рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області, що підтверджується копіями білету № 21 та копіями фабул завдань. При цьому, на наданій копії білету № 21 та копіях фабул відсутній номер рішення та відсутня дата прийняття рішення.

Колегія суддів вважає, що не затвердження рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області фабул, білетів та протоколу № 13 від 20.04.2018 року є порушенням Порядку допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні.

Вищевикладене свідчить про неправомірність рішення відповідача, грубе порушення норм законодавства, що є підставою для скасування даного рішення.

Таким чином, колегія суддів вважає, що позовні вимоги стосовно визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області № 10/24 від 10.05.2018 року в частині відмови у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту ОСОБА_2 та зобов'язання Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Житомирської області провести повторний кваліфікаційний іспит ОСОБА_2 у найближчий час проведення таких іспитів підлягають задоволенню.

Водночас зобов'язуючи відповідача, як суб'єкта владних повноважень прийняти повторний кваліфікаційний іспит у позивача у справі, суд жодним чином не втручається у повноваження Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області та не підміняє компетенцію відповідача, суд лише зобов'язує вчинити певні дії, оскільки відповідач прийняв незаконне та необґрунтоване рішення щодо відмови ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю.

Обґрунтування судом першої інстанції вмотивованості оскаржуваного рішення, зокрема, в частині відмови ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю лише дискреційністю повноважень та виключною компетенцією Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області щодо перевірки письмових завдань позивача та відсутністю у суду повноважень щодо оцінки дій комісії з цього приводу не може бути визнано законним, тому як рішення кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури повинно бути, перш за все, об'єктивним та справедливим, висвітлювати достовірну та правдиву інформацію щодо професійної, особистої, соціальної компетентності особи, яка має бажання набути права на заняття адвокатською діяльністю, її здатності займатися вказаною діяльністю.

У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладені обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи і є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нової постанови про задоволення позовних вимог. задоволення позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, понесені скаржником судові витрати в сумі 1762 грн. підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань.

Стягнути на користь ОСОБА_2 за рахунок бюджетних асигнувань Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області понесені судові витрати в сумі 1762 грн.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити повністю.

Рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 11 липня 2018 року -скасувати.

Прийняти нову постанову. Адміністративний позов ОСОБА_2 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області № 10/2/4 від 10.05.2018 року в частині відмови у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту ОСОБА_2.

Зобов'язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Житомирської області провести повторний кваліфікаційний іспит ОСОБА_2 у найближчий час проведення таких іспитів.

Стягнути на користь ОСОБА_2 за рахунок бюджетних асигнувань Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області понесені судові витрати в сумі 1762 грн.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 13 грудня 2018 року.

Головуючий Курко О. П.

Судді Кузьменко Л.В. Іваненко Т.В.