Справа № 813/448/17
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2018-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№813/448/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2018 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулкевич І.З.,

секретар судового засідання Іванес Х.О.,

за участю : представника позивача Томашівського О.Г., представника відповідача Шийовича С.Я.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства "Червоноградський завод залізобетонних виробів" до Червоноградської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Львівській області про визнання протиправними дій, скасування податкових повідомлень-рішень,-

В с т а н о в и в:

Публічне акціонерне товариство "Червоноградський завод залізобетонних виробів" звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Личаківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Львівській області з вимогами:

- визнати протиправними дії щодо проведення камеральної перевірки дотримання вимог ст.57 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI за період з 02.03.2013 по 26.08.2016 за результатами якої складено акт перевірки №960/13-13-12-00-27/22405526 від 22.09.2016;

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення № від 13.10.2016, № від 29.12.2016.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ПАТ "Червоноградський завод залізобетонних виробів" відноситься до суб'єктів господарювання на яких поширюється мораторій на проведення контролюючими органами перевірок. У зв'язку з чим, на думку позивача, дії щодо проведення камеральної перевірки дотримання ПАТ "Червоноградський завод залізобетонних виробів" вимог ст.57 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI за період з 02.03.2013 по 26.08.2016р. є протиправними. Крім того, така перевірка проведена з порушенням термінів встановлених Податковим кодексом України для проведення перевірки. З огляду на протиправність проведення перевірки, прийняті на підставі висновків такої перевірки податкові повідомлення-рішення також є протиправними та підлягають скасуванню.

Представник відповідача проти позову заперечив з підстав викладених у письмових запереченнях долучених до матеріалів справи. Зазначив, що дія мораторію не розповсюджується щодо проведення камеральних перевірок. В ході проведення перевірки встановлено порушення граничних термінів сплати податкових зобов'язань, за порушення яких контролюючим органом застосовано штрафні санкції згідно з спірними податковими повідомленнями-рішеннями. Враховуючи викладене, просив у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 19.06.2017 року, залишеною без змін ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 25.09.2017 року, в адміністративній справі №813/448/17, позов Публічного акціонерного товариства "Червоноградський завод залізобетонних виробів" до Червоноградської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Львівській області про визнання протиправними дій, скасування податкових повідомлень-рішень було задоволено повністю.

Постановою Верховного Суду від 21.06.2018 року було задоволено частково касаційну скаргу відповідача, скасовано постанову Львівського окружного адміністративного суду від 19.06.2017 року та ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 25.09.2017 року, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Вказана адміністративна справа надійшла до суду 30.08.2018 року, що підтверджується даними реєстрації на вхідному штампі.

Ухвалою від 31.08.2018 року адміністративну справу №813/448/17 прийнято до провадження та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, просив позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив, просив у задоволенні позову відмовити повністю.

Суд заслухав пояснення представників сторін, повно, всебічно та об'єктивно оцінив подані докази у їх сукупності та встановив наступне.

Посадовими особами Червоноградської ОДПІ проведено камеральну перевірку ПАТ "Червоноградський завод залізобетонних виробів" з питань дотримання вимог ст.57 Податкового кодексу України за період з 02.03.2013 по 26.08.2016.

За результати перевірки відповідачем складено акт №960/13-13-12-00-27/22405526 від 22.09.2016.

Перевіркою встановлено несвоєчасну сплату узгодженої суми податкового зобов'язання за платежем - орендна плата з юридичних осіб, чим порушено ст. 57 Податкового кодексу України.

На підставі акту перевірки контролюючим органом винесено податкові повідомлення-рішення № від 13.10.2016 про застосування штрафних санкцій в розмірі 79238,87 грн. та № від 29.12.2016 про застосування штрафних санкцій в розмірі 15382,70 грн.

Позивач не погодившись із такими рішеннями контролюючого органу звернувся із даним позовом до суду.

При прийнятті рішення суд керувався наступним.

Відповідно до вимог п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

28.12.2014 Верховною Радою України прийнято Закон N 71-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи", відповідно до п. 3 Прикінцевих положень якого встановлено, що у 2015 та 2016 роках перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців з обсягом доходу до 20 мільйонів гривень за попередній календарний рік контролюючими органами здійснюються виключно з дозволу Кабінету Міністрів України, за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки, згідно з рішенням суду або згідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України. Зазначене обмеження не поширюється:

- з 1 січня 2015 року на перевірки суб'єктів господарювання, що ввозять на митну територію України та/або виробляють та/або реалізують підакцизні товари, на перевірки дотримання норм законодавства з питань наявності ліцензій, повноти нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб, єдиного соціального внеску, відшкодування податку на додану вартість;

- з 1 липня 2015 року на перевірки платників єдиного податку другої і третьої (фізичні особи - підприємці) груп, крім тих, які здійснюють діяльність на ринках, продаж товарів у дрібнороздрібній торговельній мережі через засоби пересувної мережі, за винятком платників єдиного податку, визначених пунктом 27 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, з питань дотримання порядку застосування реєстраторів розрахункових операцій.

Таким чином, обмеження стосовно проведення перевірок стосуються підприємств, установ та організацій, фізичних осіб-підприємців, з обсягом доходу до 20 мільйонів гривень за попередній рік. Підприємства, установи та організації, фізичні особи-підприємці, у яких обсяг доходів перевищує 20 мільйонів гривень за попередній рік, не підпадають під ці обмеження.

Норми Закону N 71-VIII є спеціальними та стосуються контролюючих органів, що забезпечують формування єдиної державної податкової, державної митної політики щодо адміністрування податків, зборів та митних платежів.

Відповідно до пп. 41.1. ст. 41 Податкового кодексу України контролюючими органами є органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування єдиної державної податкової, державної митної політики в частині адміністрування податків і зборів, митних платежів та реалізує державну податкову, державну митну політику, забезпечує формування та реалізацію державної політики з адміністрування єдиного внеску, забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями при застосуванні податкового та митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску (далі - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику), його територіальні органи.

Тобто, відповідно до Податкового кодексу України контролюючими органами є Державна фіскальна служба України та її територіальні органи.

Зі змісту приписів пункту 3 розділу ІІ Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" вбачається, що обмеження щодо проведення перевірок суб'єктів господарювання розповсюджується на всі види перевірок, що зазначені у статті 75 Податкового кодексу України, тобто документальні, фактичні та камеральні.

Згідно з деклараціями з податку на прибуток позивача за 2014 та 2015 роки сукупний річний дохід ПАТ "Червоноградський завод залізобетонних виробів" за вказані роки є меншим установленого обмеження в 20 мільйонів гривень. Вказана обставина не заперечується відповідачем.

Крім того, судом встановлено, що ПАТ "Червоноградський завод залізобетонних виробів" не підпадає під жодне виключення із заборони. Камеральна перевірка позивача призначена та проведена не за заявкою суб'єкта господарювання, не за рішенням суду та не відповідно до Кримінального процесуального кодексу України, позивач не здійснює операцій з підакцизними товарами. Доказів протилежного до суду не надано. Відповідачем не надано також доказів того, що Кабінет Міністрів України надавав дозвіл податковому органу на проведення камеральної перевірки позивача, за результатами якої прийнято оскаржувані рішення.

Суд з урахуванням висновку Верховного суду викладеного у постанові від 21.06.2018 року в якому вказано, що судам при вирішенні даного спору слід було дослідити чи свідчило телеологічне (тобто таке, що враховує мету впровадження відповідного правового регулювання) тлумачення норм Закону разом із системним правовим тлумаченням норм цього Закону та Податкового кодексу України на користь висновку про те. що запроваджені Законом України №71-VII обмеження стосувалися камеральних перевірок, вважає за необхідне зазначити наступне.

Метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичні та/або методологічні помилки, або інші відомості, які призвели до заниження або завищення податкового зобов'язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Камеральній перевірці підлягає уся податкова звітність суцільним порядком.

Основним завданням камеральної перевірки є перевірка складання податкових декларацій і розрахунків, що включає в себе арифметичний підрахунок сум податкових зобов'язань, що підлягають сплаті до відповідного бюджету або бюджетному відшкодуванню, та перевірка правильності застосування ставок податків і податкових пільг, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; виявлення арифметичних або методологічних помилок.

З Пояснювальної записки до законопроекту 71-VIII, слідує, що метою законопроекту було покращення умов ведення бізнесу в Україні з одночасним підвищенням показників України в міжнародних рейтингах, а також підвищення ефективності використання ресурсів економіки, зокрема зменшення витрат підприємств на визначення податкових зобов'язань і складання податкової звітності та держави - на адміністрування податків, усунення недоліків діючого законодавства, які дозволяють великим платникам отримувати податкові вигоди, спрощення виконання податкового обов'язку малим бізнесом, зменшення податкового навантаження на малий бізнес.

Саме з метою зменшення адміністративного навантаження на суб'єктів господарювання з річним оборотом менше 20 мільйонів грн., а також із метою ефективного використання ресурсів фіскальних органів було тимчасово обмежено здійснення щодо таких платників податків окремих видів податкових перевірок, проведення яких потребувало значних зусиль як із боку контролюючих органів, так і платників податків.

Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21 грудня 2016 року N 1797-VIII підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України доповнено абзацом другим такого змісту:

"Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах".

Відповідно до Прикінцевих положень цей Закон набирає чинності з 1 січня 2017 року.

Протягом 2016 року, до внесення відповідних змін до Податкового кодексу України на підставі Закону № 1797-УІІІ, які набули чинності з 01 січня 2017 року, питання своєчасності та повноти сплати податків перевірялися податковим органом лише в межах проведення документальної перевірки, про що свідчить пп.75.1.2 п.7.5 ст.7 ПК України, який вказує що може бути предметом документальної перевірки.

Порушення, які зафіксовані актом перевірки №960/13-13-12-00- 27/22405526 від 22.09.2016р., є безпідставними, оскільки відповідач до 01 січня 2017 року не був наділений правом перевіряти своєчасність справляння платником податків узгоджених сум грошового зобов'язання в межах камеральної перевірки, чим порушив вимоги підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті75 Податкового кодексу України, відтак акт перевірки у розумінні статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України є недопустимим доказом на підтвердження наявності складу податкового правопорушення, покладеного в основу прийняття податкового повідомлення-рішення.

Протиправність проведення камеральної перевірки, висновки якої безпідставно покладені в основу прийняття спірного податкового повідомлення - рішення, обумовлює безпідставність визначення податкового правопорушення і, як наслідок, безпідставність застосування штрафу.

За таких обставин суд дійшов висновку, що у Червоноградської ОДПІ були відсутні правові підстави для проведення перевірки.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов'язаний суб'єкт владних повноважень.

Разом з тим, відповідно до принципу змагальності, позивач має спростувати доводи суб'єкта владних повноважень, якщо заперечує їх обґрунтованість.

Дослідження матеріалів справи дає підстави для висновку про те, що відповідачем не доведено наявність обставин, які стали підставою для винесення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, а позивачем останні спростовані належними та допустимими доказами.

З урахуванням вищевказаного, суд дійшов висновку що адміністративний позов належить задовольнити.

Відповідно до ст. 139 КАС України, суд присуджує всі здійснені документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі,

Керуючись ст.ст. 19, 22, 25,72-77, 90, 139, 241-246, 250, пп. пп. 15.5 п. 15 розділу VІІ "Перехідні положення" КАС України, суд -

Вирішив:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії Червоноградської об'єднаної державної податкової інспекції Головного Управління ДФС у Львівській області по проведенню камеральної перевірки за результатами якої складено акт від 22.09.2016 №960/13-13-12-00-27/22405526.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення № від 13.10.2016 про застосування штрафних санкцій в розмірі 79238,87 грн., № від 29.12.2016 про застосування штрафних санкцій в розмірі 15382,70 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Червоноградської обґєднаної Державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Львівській області на користь Публічного акціонерного товариства "Червоноградський завод залізобетонних виробів" (80100 вул. Львівська, 36 м. Червоноград, Львівська обл., ) судовий збір в сумі 3200 грн. (три тисячі двісті) гривень 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Гулкевич І.З.