Справа № 826/14417/18
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2018-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

12 грудня 2018 року м. Київ № 826/14417/18

Окружний адміністративний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Шевченко Н.М.,

за участю секретаря судового засідання - Поліщук О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ДП «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут міського господарства», про зобов'язання вчинити дії,

за участі учасників справи:

позивача 1 - ОСОБА_1,

позивача 2 - ОСОБА_2,

представника позивача 2 - ОСОБА_3,

представника відповідача - Косинської О.М.,

представника третьої особи - Криворота С.В.,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулись до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ДП «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут міського господарства», у якому просять зобов'язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України анулювати дозвіл на виконання будівельних робіт із будівництва адміністративно-житлового будинку по АДРЕСА_1.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.09.2018 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

10.10.2018 через канцелярію суду надійшло клопотання від представника Державної архітектурно-будівельної інспекції України про залишення позовної заяви без розгляду, обґрунтовуючи тим, що позивачі при зверненні до суду з даним позовом пропустили строк на звернення до суду.

У судовому засіданні позивачі та представник позивача 2 просили відмовити у задоволенні даного клопотання.

Представники відповідача та третьої особи у судовому засіданні підтримали клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, просили його задовольнити.

Суд, вислухавши думку сторін, розглянувши клопотання представника Державної архітектурно-будівельної інспекції України про залишення позовної заяви без розгляду вважає, що воно підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Положеннями ч. 2 цієї статті визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як убачається з матеріалів справи, позивачі просять зобов'язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України анулювати дозвіл № 44 від 12.12.2007 на виконання будівельних робіт із будівництва адміністративно-житлового будинку по АДРЕСА_1.

Так, Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 12.12.2007 було видано замовнику будівництва ДП «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут міського господарства» оскаржуваний позивачами дозвіл № 44 на виконання будівельних робіт.

Вважаючи, що виданий відповідачем дозвіл № 44 від 12.12.2007 на виконання будівельних робіт із будівництва адміністративно-житлового будинку по АДРЕСА_1 є протиправним, позивачі, починаючи з 2008 року, звертались з письмовими запитами до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, замовника будівництва, Міністерства регіонального розвитку та будівництва України, районної державної адміністрації, Київської міської державної адміністрації, різних правоохоронних органів.

Тобто, позивачі ще в 2007 році знали про виданий ДП «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут міського господарства» дозвіл № 44 на виконання будівельних робіт, проте, до суду з даним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись лише 05.09.2018, тобто з порушенням встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України строку на звернення.

У судовому засіданні позивачі підтвердили те, що в 2007 році дізнались про початок вищевказаного будівництва, проте, вказали на те, що на їх переконання, строк на звернення до суду з даним позовом має відраховуватись з відповіді Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у м. Києві № 10/26-7/0603/10 від 06.03.2018, якою позивачів було повідомлено про відсутність підстав для анулювання дозволу на виконання будівельних робіт № 44 від 12.12.2007. (а. с. 80-81)

Однак, суд не погоджується з даним твердженням позивачів з огляду на те, що з наявних у матеріалах справи чисельних письмових звернень до різних державних органів та відповідей на них (а. с. 11-94) убачається, що позивачі достименно знали про наявність порушення своїх прав ще в 2008 році, проте вони не звертались до суду за захистом своїх прав у встановлені Кодексом адміністративного судочинства України строки, а посилання позивачів на необхідність обрахування строків на звернення до суду з дати наданої Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у м. Києві відповіді № 10/26-7/0603/10 від 06.03.2018 відхиляються судом, оскільки, звертаючись до суб'єкта владних повноважень із зверненням та отримання на нього відповіді з аналогічною за своєю суттю підставою для відмови в його задоволенні, кожний раз спричинятиме новий відлік строків на звернення до суду, що не відповідає завданню інституту строків та досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Слід зазначити, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

За приписами ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Водночас, як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності заяви від 30.08.2006 (справа «Каменівська проти України»), право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Отже, за практикою Європейського Суду з прав людини, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу. (п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України)

Таким чином, суд вважає, що позивачі звернулись до суду з пропуском встановленого КАС України строку на звернення до суду, при цьому не зазначили про наявність поважності причин такого пропуску, з огляду на що, у суду відсутні підстави для його поновлення.

Ураховуючи вищевикладене, суд вважає, що зважаючи на обставини справи та надані суду докази, наявні підстави для залишення позову без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 241 - 243, 248, 250, 256, 293 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

1.Клопотання представника Державної архітектурно-будівельної інспекції України про залишення позову без розгляду задовольнити.

2.Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ДП «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут міського господарства», про зобов'язання вчинити дії залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України та може бути оскаржена за правилами, встановленими статтями 293 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно.

Суддя Н.М. Шевченко

Повний текст ухвали складено 17.12.2018.