Справа № 520/9465/18
Суддя: Панченко О.В.
Дата ухвалення: 2018-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

10 грудня 2018 р. № 520/9465/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Панченко О.В.

за участю секретаря судового засідання - Денисенко А.А.,

представника позивача - Сай Л.В. (довіреність від 22.10.2018 р.)

представника відповідача - Лиски К.О. (довіреність від 123.01.2018р.),

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Приватного сільськогосподарського підприємства "ПАТРІОТ" (вул. Пролетарська, буд. 2-А,с.Рясне,Золочівський район, Харківська область,62233, ) до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області (вул. Космічна, буд. 21-А, корп. 1,м. Харків,61145, ) про визнання незаконною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Приватне сільськогосподарське підприємство "ПАТРІОТ", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову №50/1020-6206 від 12.10.2018р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у сумі 66276,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувану постанову протиправною та такою, що порушує права і законні інтереси позивача.

Позивач, зокрема, вказує, що перевірку, за наслідками якої було ухвалено оскаржувану в даній справі постанову, було проведено з порушенням порядку її проведення, оскільки позивач не був проінформований про його права та обов'язки, не ознайомлений з підставою проведення перевірки, внаслідок чого був позбавлений можливості взяти участь у проведенні перевірки.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд позов задовольнити з урахуванням доводів позовної заяви та наданих суду пояснень.

Представник відповідача проти позову заперечував та згідно наданого до суду відзиву пояснив, що під час проведення позапланового заходу контролю було встановлено порушення у містобудівній сфері - проведення будівельних робіт з будівництва нежитлових будівель без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт.

Саме в зв'язку з виявленими порушеннями, які було зафіксовано відповідним актом, складеним з дотриманням передбаченої законодавством процедури, до позивача було застосовано штрафні санкцій. Таким чином відповідач вважає оскаржувану постанову цілком обґрунтованою та законною.

Представник відповідача в судовому засіданні позов також не визнав та просив в його задоволенні відмовити з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.11.2018р. відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку підготовчого провадження.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10.12.218 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

Суд, вивчивши доводи позову та заперечень проти нього, заслухавши пояснення учасників процесу, які прибули до суду, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з наступних підстав та мотивів:

Встановлені судом обставини справи полягають в наступному.

На підставі наказу від 03.09.2018р. № 124- П та направлення від 03.09.2018р. № 554-Н, з урахуванням підстави - скарги ОСОБА_3 від 28.08.2018р. Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області був здійснений виїзд на об'єкт «Будівництво будівель та споруд на території природоохоронної зони земельної ділянки яка розташована на території Писарівської сільської ради поблизу с. Рясне Золочівського району Харківської області (земельна ділянка загальною площею - 18,36 га (під водою -13,26 га, пасовищами - 4,0935 га, гідротехнічна споруда- 1,0065 га)».

Під час проведення вказаної перевірки посадовими особами відповідача було встановлено, що за адресою: Харківська область, Золочівський район, територія Писарівської сільської ради поблизу с. Рясне на території природоохоронної зони земельної ділянки (загальною площею -18,36 га (під водою - 13,26 га, пасовищами - 4,0935 га, гідротехнічна споруда - 1,0065 га) ПСП «ПАТРІОТ» проводяться будівельні роботи з будівництва нежитлових будівель.

На момент перевірки встановлено наявність трьох одноповерхових будівель готельного типу з мансардним поверхом (орієнтовним розміром 5x7 м., виготовлених із дерева), лазня (орієнтовним розміром 5x7м., виготовлена із дерева), одноповерхової будівлі готельного типу з мансардним поверхом та навісом (орієнтовним розміром 6x7м., виготовлених із дерева) та двох альтанок.

Відповідачем було враховано, що згідно даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформація щодо об'єктів за вищезазначеною адресою відсутня; позивачем проводяться будівельні роботи з будівництва нежитлових будівель без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт; за зовнішніми ознаками та наявною інформацією вказаний об'єкт можливо віднести до класу наслідків ССІ.

Посадовими особами відповідача, з урахуванням вимог п. 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 533 від 23.05.2011р. (надалі - Порядок № 553), згідно якого за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком, було складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 554-А (а.с. 59-63).

Згідно п. 17 Порядку № 553, який передбачає, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис), посадовими особами відповідача було складено: протокол про адміністративне правопорушення від 17.09.2018р. за п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (а.с. 65-66); припис - 554-Пр від 14.09.2018р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с. 64), який містив вимогу усунути виявлене порушення у строк до 14.11.2018р. шляхом оформлення відповідної документації згідно чинного законодавства або приведення об'єкту в попередній стан.

У зв'язку із тим, що уповноважена особа ПСП «ПАТРІОТ», як стверджує відповідач, відмовилась від отримання та підписання акту перевірки № 554-А, протоколу від 17.09.2018р. та припису № 554-Пр, відповідач надіслав зазначені матеріали поштою та вони отримані позивачем 26.09.2018 р. особисто, згідно із інформації з офіційного сайту Укрпошти.

У зв'язку із тим, що уповноважена особа позивача не отримала протокол від 17.09.2018р., в якому зазначалася дата розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, на його адресу, як стверджував відповідач, був направлений лист з інформацією про перенесення розгляду справи.

В подальшому відповідачем в особі головного інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Мірошниченко Н.А. 12.10.2018 р. було винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 50/1020-6206 (а.с. 70), якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме: виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) та на нього накладено штраф у розмірі 66276,00 грн.

Як свідчать матеріали справи, зокрема, копія роздрукування з офіційного сайту ДП «Укрпошта» відправлення, яке містило постанову від 12.10.2018р. № 50/1020-6206 отримано (вручено) позивачем 23.10.2018р. особисто (а.с.72).

Суд зазначає, що правове регулювання виниклих між сторонами спірних правовідносин полягає в наступному.

Спірні правовідносини унормовано, зокрема, Законами України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI (надалі - Закон №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок № 553).

За змістом ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно - будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Однією з підстав проведення позапланової перевірки на об'єкті будівництва Закон №3038-VI визначає перевірку виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю (п. 4 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону).

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

В силу п. 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пунктом 12 Порядку №553 передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Пунктами 16, 17 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

З урахуванням аналізу наведених норм в сукупності з приписами частини першої статті 238 Господарського кодексу України, яка передбачає, що за порушення встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності до суб'єктів господарювання можуть бути застосовані уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування адміністративно-господарські санкції, тобто заходи організаційно-правового або майнового характеру, спрямовані на припинення правопорушення суб'єкта господарювання та ліквідацію його наслідків, слід дійти висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль за своєю юридичною природою належить до виду адміністративно-господарського, а відтак санкції, що накладаються за наслідками його здійснення є адміністративно - господарськими санкціями. Таким чином на строки їх застосування поширюються правила, визначені статтею 250 ГК України.

Аналогічну правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 03 квітня 2018 року у справі №814/2416/16 та Вищим адміністративним судом України в ухвалі від 03 березня 2016 року у справі К/800/31753/15.

В даній справі судом встановлено, що на підставі проведеної за наявності передбачених законодавством підстав перевірки посадовими особами відповідача був складений акт, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та наданий відповідний припис, що також відповідає вимогам Закону .

Відповідно до п. 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до п. 22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

В даній справі судом встановлено, що акт № 554-А не було підписано представником позивача, проте доказів, що вказаний акт складався в присутності представника позивача та пропонувався йому до підписання, а також доказів відмови від його підписання представником позивача матеріали справи не містять. Сам акт перевірки № 554-А містить відмітку про відмову у його підписанні з боку представника позивача.

Суд бере до уваги, що відповідачем, з урахуванням наведених вище обставин, акт перевірки було направлено на адресу позивача поштою, що підтверджується копіями опису вкладення до цінного листа, квитанцією про відправлення листа (а.с. 67), а також роздрукуванням з офіційного веб-сайту ДП «Укрпошта» (а.с. 68), відповідно до якого вбачається, що відправлення від 17.09.2018 № 085 вручено за призначенням 26.09.2018р.

Що стосується доводів позивача про його необізнаність про проведення перевірки, суд вважає такі доводи необґрунтованими та зауважує, що враховуючи позаплановий характер проведеного контрольного заходу завчасне повідомлення про його проведення позивача не є можливим.

Що стосується порядку розгляду питання про притягнення позивача до відповідальності у сфері містобудування, за яким мало відбуватись винесення оскаржуваної в даній справі постанови про накладення штрафу, його унормовано згідно постанови Кабінету Міністрів України від 06.04.1995р. №244 «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (надалі Порядок № 244).

Так, частиною другою пункту 17 Порядку N 244 встановлено, що відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Підпункт 3 пункту 20 Порядку №244 передбачає, що посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує: чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Відповідно до пункту 21 Порядку №244 посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивача було повідомлено про розгляд справи про накладення на нього штрафу, який мав відбутися 28.09.2018р., проте лист, який містив повідомлення про розгляд справи, зокрема, протокол від 17.09.2018р., було отримано позивачем 26.09.2018р., в зв'язку з чим відповідачем розгляд справи було перенесено.

Відповідачем до матеріалів справи надано копію листа від 28.09.2018р. №1020-5918, адресованого ПСП «Патріот» (а.с. 73), згідно якого останнього повідомлено про перенесення розгляду справи на 12.10.2018р. Проте доказів, що вказаний лист було надіслано, а також отримано позивачем матеріали справи не містять.

Зазначене свідчить, що позивач про розгляд його справи 12.10.2018р. не повідомлявся, що об'єктивно позбавило його можливості підготуватись та прибути на розгляд справи з дотриманням Порядку № 244, надати свої пояснення щодо правопорушення.

З урахуванням викладеного вважати оскаржувану в даній справі постанову про накладення штрафу від 12.10.2018р. № 50/1020-6202 законною та обґрунтованою не можна, оскільки її винесено із порушенням процедури накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Вказана правова позиція про неправомірність рішення за умови неналежного сповіщення особи про розгляд справи висловлена також в Ухвалі Вищого адміністративного суду України від 02.12.2014р. у справі № К-800/47597/14.

В зв'язку з наведеним суд зауважує, що відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Також суд враховує, що будь-яке рішення чи дії суб'єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, мати під собою конкретні об'єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до ч.2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З урахуванням наведеного та перевіривши оскаржуване в даній справі рішення (постанову) відповідно до приписів ст. 2 КАС України, суд доходить висновку, що його не можна вважати цілком обґрунтованими та законними, зв'язку з чим позовні вимоги про скасування такого рішення підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 1,2, 6,7,19, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного сільськогосподарського підприємства "ПАТРІОТ" до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області про визнання незаконною та скасування постанови, - задовольнити.

Скасувати постанову №50/1020-6206 від 12.10.2018р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у сумі 66276,00 грн.

Стягнути на користь Приватного сільськогосподарського підприємства "ПАТРІОТ" (вул.Пролетарська, буд. 2-А, с.Рясне, Золочівський район, Харківська область,62233, ) суму сплаченого збору у розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн. 00 коп, за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області (вул. Космічна, буд. 21-А, корп. 1,м. Харків,61145, ).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного адміністративного суду. Або в порядку, передбаченому п. 15.5 Розділу VII КАС України, а саме: до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 17 грудня 2018 року.

Суддя Панченко О.В.