Справа № 823/2559/18
Суддя: Лічевецький Ігор Олександрович
Дата ухвалення: 2018-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/2559/18 Суддя (судді) першої інстанції: А.В. Руденко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Земляної Г.В., Мельничука В.П., при секретарі - Бродацькій І.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні за апеляційною скаргою Черкаської обласної державної адміністрації на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2018 року адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Черкаської обласної державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Костянтинівська сільська рада Смілянського району Черкаської області про зобов'язання вчинити дію,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом у якому просив зобов'язати Черкаську обласну державну адміністрацію надати висновок щодо відповідності проекту рішення «Про добровільне об'єднання територіальних громад сіл Будки, Костянтинівка, Плоске Смілянського району Черкаської області в Костянтинівську сільську об'єднану територіальну громаду з центром у селі Костянтинівна» Конституції та законам України.

На обґрунтування своїх вимог позивач зазначав, що Костянтинівською сільською радою Смілянського району Черкаської області прийнято зазначене рішення та було подано звернення до відповідача з проханням надати висновок щодо відповідності проекту рішення Конституції та законам України, проте в порушення десятиденного строку, передбаченого статтею 7 Закону України «Про добровільне об'єднання територіальних громад», Черкаська обласна державна адміністрація такого висновку не надала.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2018 року позов задоволено повністю.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 наполягає на законності та обґрунтованості рішення суду.

Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, Шостий апеляційний адміністративний суд дійшов наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що Рішенням Костянтинівської сільської ради від 27.12.2017 №19-1/VII затверджено Статути територіальних громад сіл Будки, Костянтинівка, Плоске Смілянського району Черкаської області. Статути територіальних громад сіл Будки, Костянтинівка, Плоске Смілянського району Черкаської області пройшли державну реєстрацію відповідно до чинного законодавства України, що підтверджується Статутами територіальних громад зазначених сіл та свідоцтвами про державну реєстрацію територіальних громад №3, №4 та №5 від 13.02.2018.

Членами територіальних громад сіл Будки, Костянтинівка, Плоске було подано листи від 28 грудня 2017 року з пропозицією щодо ініціювання добровільного об'єднання територіальних громад сіл Будки, Костянтинівка, Плоске Смілянського району Черкаської області у Костянтинівську сільську об'єднану територіальну громаду з центром у селі Костянтинівка.

20 січня 2018 року у селах Будки, Костянтинівка, Плоске Смілянського району Черкаської області були проведені громадські обговорення ініціативи добровільного об'єднання територіальних громад сіл Будки, Костянтинівка, Плоске Смілянського району Черкаської області у Костянтинівську сільську об'єднану територіальну громаду з центром у селі Костянтинівка.

За наслідками громадських обговорень пропозиція добровільного об'єднання територіальних громад сіл Будки, Костянтинівка, Плоске Смілянського району Черкаської області у Костянтинівську сільську територіальну громаду з центром у селі Костянтинівка була підтримана жителями територіальних громад сіл Будки, Костянтинівка, Плоске.

19 лютого 2018 року Костянтинівською сільською радою прийнято рішення від 19.02.2018 №22-1/VII «Про надання згоди на добровільне об'єднання територіальних громад сіл Будки, Костянтинівка, Плоске Смілянського району Черкаської області в Костянтинівську сільську об'єднану територіальну громаду з центром у селі Костянтинівка», та рішення від 19.02.2018 №22-2/VII «Про утворення спільної робочої групи з підготовки проектів рішень щодо добровільного об'єднання територіальних громад».

Спільна робоча група з підготовки проектів рішень щодо добровільного об'єднання територіальних громад на своєму засіданні розробила проекти рішень та подала їх сільському голові.

17 березня 2018 року у територіальних громадах сіл Будки, Костянтинівка, Плоске Смілянського району Черкаської області відбулися громадські обговорення підготовлених спільною робочою групою проектів рішень щодо добровільного об'єднання територіальних громад. Проекти рішень були обговорені, схвалені та рекомендовані сільському голові для винесення їх на розгляд сільської ради.

Враховуючи результати громадських обговорень, Костянтинівська сільська рада прийняла рішення «Про схвалення проекту рішення сільської ради «Про добровільне об'єднання територіальних громад сіл Будки, Костянтинівка, Плоске Смілянського району Черкаської області в Костянтинівську сільську об'єднану територіальну громаду з центром у селі Костянтинівка» від 28.03.2018 №24-1/VII.

29 березня 2018 року Костянтинівська сільська рада звернулась до Черкаської обласної державної адміністрації із поданням від 28.03.2018 р., в якому просила надати висновок щодо відповідності Конституції та законам України проекту рішення від 28.03.2018 №24-1/VII.

Листом «Про розгляд подання» від 19.04.2018 №01/01-23/2182 Черкаська обласна державна адміністрація повідомила Костянтинівську сільську раду про відсутність підстав для надання висновку на відповідність Конституції та законам України наданого проекту рішення щодо добровільного об'єднання територіальних громад.

Ухвалюючи рішення у справі, суд попередньої інстанції не звернув уваги та не надав належної оцінки наступному.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Згідно з частиною 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень..

Пунктом 2 частини 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Конституційний Суд України неодноразово розглядав питання тлумачення ч. 2 ст. 55 Конституції України (п. 1 резолютивної частини Рішення № 6-зп від 25 листопада 1997 року; п. 1 резолютивної частини Рішення № 9-зп від 25 грудня 1997 року; та п. 1 резолютивної частини Рішення №19-рп/2011 від 14 грудня 2011 року).

Так, у рішенні № 19-рп/2011 від 14 грудня 2011 року Конституційний Суд України зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст спрямованість діяльності держави (ч. 2 ст. 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб'єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Отже системне тлумачення ст. 55 Конституції України дозволяє дійти висновку, що ч. 2 цієї статті гарантує «кожному» захист «своїх прав», які були порушені органами державної влади, місцевого самоврядування, посадовими і службовими особами. Саме в такому значенні сформульовано ч. 3, 5 та 6 ст. 55 Конституції України.

З аналізу вищезазначених норм, слідує, що під час розгляду справи позивач повинен довести, а суд встановити факти або обставини, які б свідчили про порушення індивідуально виражених прав чи інтересів позивача з боку відповідача, внаслідок прийняття оскаржуваного рішення.

Обгрунтовуючи наявність порушення своїх прав ОСОБА_2 зазначав, що він є активістом, членом територіальної громади с. Плоске та розробником проектів рішень щодо процедури створення об'єднаної територіальної громади.

На переконання колегії суддів наведене не дає підстави для висновку, що фактом ненадання відповідачем висновку щодо відповідності проекту рішення «Про добровільне об'єднання територіальних громад сіл Будки, Костянтинівка, Плоске Смілянського району Черкаської області в Костянтинівську сільську об'єднану територіальну громаду з центром у селі Костянтинівна» Конституції та законам України були порушені права позивача.

У Постанові Верховного Суду України від 23 травня 2017 року по справі № 800/541/16, суд підкреслив, що обов'язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб'єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Відповідно до частин 3 та 4 статті 7 Закону України «Про добровільне об'єднання територіальних громад» від 5 лютого 2015 р. № 157-VIII схвалені сільськими, селищними, міськими радами проекти рішень щодо добровільного об'єднання територіальних громад у п'ятиденний строк подаються Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній державній адміністрації для надання висновку щодо відповідності цього проекту Конституції та законам України. Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна державна адміністрація протягом 10 робочих днів з дня отримання проекту рішення щодо добровільного об'єднання територіальних громад готує відповідний висновок, що затверджується постановою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, розпорядженням голови обласної державної адміністрації.

Тобто, ненадання зазначеного висновку створює правові наслідки лише для сільських, селищних, міських рад.

Позивач не є суб'єктом правовідносин, які склались в результаті звернення Костянтинівської сільської ради до Черкаської обласної державної адміністрації із поданням від 28.03.2018 р.

Звертаючись до суду з адміністративним позовом та обґрунтовуючи свої вимоги, ОСОБА_2 не розмежовує порушені права територіальної громади села Плоске та його права.

У статті 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 р. № 280/97-ВР надано визначення термінів, що вживаються у ньому, розкрито і зміст терміну «представницький орган місцевого самоврядування» - це виборний орган (рада), який складається з депутатів і відповідно до закону наділяється правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення.

Відповідно до частини 1 статті 10 цього Закону сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно частини 1 статті 16 названого Закону органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.

Отже, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» позивач не наділений повноваженнями вимагати усунення порушення законності шляхом індивідуального звернення до суду з адміністративним позовом.

З огляду на викладене ухвалене у справі судове рішення підлягає скасуванню з прийняттям постанови про відмову у задоволенні позову.

Згідно зі ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, неповне з'ясування судом обставин справи, що мають значення для справи та неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись статтями 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Черкаської обласної державної адміністрації задовольнити.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2018 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

У задоволенні позову відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на постанову суду може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Постанова складена в повному обсязі 11 грудня 2018 р.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

суддя Г.В. Земляна

суддя В.П.Мельничук