Справа № 288/814/18
Суддя: Черноліхов Сергій Вікторович
Дата ухвалення: 2018-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 грудня 2018 року м. Житомир справа № 288/814/18

категорія 11.3

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черноліхов С.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Бердичівського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги про визнання протиправною бездіяльність, зобов'язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Попільнянського районного суду Житомирської області та просить :

- визнати протиправною бездіяльність відповідача, який без його вини припустився недотримання порядку надання безоплатної вторинної правової допомоги, фактично без поважних причин припинено надання якісної та у необхідному обсязі правової допомоги, касаційну скаргу не складено адвокатом, який не дотримав порядок та строки надання якісної правової допомоги;

- замінити адвоката, який має належно виконати свої зобов'язання;

- дати обґрунтовану відповідь на його скаргу.

Ухвалою судді Попільнянського районного суду Житомирської області від 22.06.2018 вказаний адміністративний позов передано на розгляд до Житомирського окружного адміністративного суду.

Перевіряючи адміністративний позов на його відповідність вимогам ст.ст.160,161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), дійшов наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно п.п. 4, 5, 9 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, зокрема, шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Частинами 1, 2 ст. 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Водночас під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи захисту свого публічного права, свободи чи інтересу, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких суб'єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини.

При цьому позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло та у відповідності до ч. 1 ст. 5 КАС України.

За наведених обставин вважаю, що зміст прохальної частини позову викладений позивачем без дотримання вищевказаних вимог ст.160 КАС України.

У зв'язку із чим, позивачу необхідно визначитися з позовними вимогами та викласти їх чітко, лаконічно та у відповідності до вимог КАС України.

Зокрема, відповідно до п.5 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Позивачем у порушення вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України не зазначено у позовній заяві його адреси електронної пошти або про її відсутність. Крім того, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України та офіційної електронної адреси відповідача.

Всупереч п.7 ч.5 ст.160 КАС України позивачем в позовній заяві не зазначено, чи вживались заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви та переліку таких заходів у випадку їх вжиття.

Разом з тим, частиною 5 статті 161 КАС України передбачено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Положеннями частини 2 ст.166 КАС України встановлено, що заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення передбачені статтею 167 КАС України

Натомість позивач свої клопотання викладає в прохальній частині позовної заяви та просить: - витребувати у відповідача документи, а саме: звернення, наказ, доручення, договір або контракт, оригінал скарги від 31.05.2018; - допитати позивача у якості свідка; - клопотання про сплату компенсації за відрив від звичайних занять, що пов'язана з прибуттям до суду. Слід вказати, що викладені клопотання не відповідають приписам наведених норм КАС України, оскільки такі вимоги не є складовою позову, а тому мають бути викладені окремо у відповідних клопотанні чи заяві.

З огляду на зазначене, клопотання, які викладені позивачем в прохальній частині позовної заяви, повинні бути подані у відповідності до вимог ст.167 КАС України.

Відповідно до частин 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення зазначених недоліків шляхом надання до суду нової позовної в порядку усунення недоліків із зазначенням у ній відомостей у відповідності до п.п. 2,7 ч.5 ст.160 КАС України та викладеною прохальною частиною з урахуванням вищенаведених висновків суду та її примірників з додатками засвідченими належним чином, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб у справі.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя С.В. Черноліхов