Справа № 826/2652/18
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2018-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/2652/18 Суддя (судді) суду 1-ї інст.:
ПОСТАНОВА

Імнем України

11 грудня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Коротких А.Ю.,

Федотова І.В.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 жовтня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Прем'єр-міністр України Гройсмана Володимира Борисовича про визнання протиправними дій, зобов'язати вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати дії та бездіяльність Прем'єр-міністра України Гройсмана В.Б. в частині розгляду скарги від 07.08.2017 та зобов'язати Прем'єр-міністра України Гройсмана В.Б. розглянути вищезазначену скаргу в межах заявлених вимог та повноважень Прем'єр-міністра України.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 жовтня 2018 року позов залишено без розгляду.

Позивач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення, а справу направити на продовження розгляду до суду першої інстації, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з'ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що підстав для залишення позову без розгляду не було.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень (частина перша статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС)).

За змістом частини другої статті 307 КАС про дату, час та місце розгляду справи повідомляються учасники справи, якщо справа відповідно до цього Кодексу розглядається з їх повідомленням.

Відповідно до частини третьої статті 224 КАС про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання в порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до частини третьої статті 124 КАС судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

Згідно частини першої статті 129 КАС за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв'язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

Частиною другою статті 129 КАС передбачено, що учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.

З наведених загальних правил здійснення судових викликів і повідомлень випливає, що судовий виклик або судове повідомлення здійснюється шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою) або кур'єром. При цьому, текст повістки надсилається судом учаснику судового процесу електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв'язку тільки за наявності відповідної письмової заяви цього учасника судового процесу.

Аналогічний висновок висловив Верховний Суд у постанові від 02 жовтня 2018 року по справі №805/590/17-а.

Окрім того, відповідно до частини третьої статті 224 КАС про дату, час та місце розгляду справи у випадку її відкладення чи оголошення перерви учасники справи, які були присутні у судовому засіданні можуть повідомлятися під розписку.

Відповідно до частини п'ятої статті 205 КАС у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Таким чином, наслідки у вигляді залишення без розгляду позову позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, можуть наставати за наявності таких обов'язкових умов: 1) повторна неявка позивача у судове засідання; 2) неповідомлення ним про причини неявки або у випадку відсутності поважних причин неявки; 3) позивачем не подано заяву про розгляд справи за його відсутності; 4) позивач належним чином повідомлений про розгляд справи; 5) неявка позивача перешкоджає розгляду справи по суті.

Як вбачається з матеріалів справи, про розгляд справи 05.07.2018 позивача повідомлено повісткою (а.с. 21), яка отримана ним 14.06.2018 (а.с. 23), тобто завчасно. Поряж із цим, розгляд справи 05.07.2018 не відбувся у зв'язку із перебуванням судді у відпустці (а.с. 25).

Про розгляд справи 26.09.2018 позивача повідомлено повісткою (а.с. 26), яка отримана ним 09.07.2018 (а.с. 29), тобто завчасно. Не зважаючи на це, позивач у судове засідання не прибув, про причини неявки не повідомив, у зв'язку із чим судом було відкладено розгляд справи (а.с. 31-32).

Про розгляд справи 17.10.2018 позивача повідомлено повісткою (а.с. 33А), яка отримана ним 22.09.2018 (а.с. 29), тобто завчасно. Не зважаючи на це, позивач у судове засідання 17.10.2018 не прибув, про причини неявки не повідомив (а.с. 35).

Таким чином, оскільки позивач повторно не прибув у судове засідання, про причини неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи без його участі не подав, то враховуючи думку відповідача та суду першої інстанції про те, що неявка позивача неявка перешкоджає розгляду справи, суд першої інстанції мав обґрунтовані підстави для залишення позову без розгляду.

Що стосується посилань на наявні перешкоди у прибутті позивача до суду, то колегія суддів наголошує на тому, що позивач жодним чином не повідомив суд про ці обставини. У світлі цього колегія суддів наголошує, що у даному випадку судом застосовано передумову для залишення позову без розгляду не «відсутність поважних причин неявки», а «неповідомлення про причини неявки», які є альтернативними згідно частини п'ятої статті 205 КАС.

Щодо посилань на можливість суду з'ясувати причини неявки зателефонувавши позивачу, то колегія суддів наголошує на такому.

Згідно частини другої статті 44 КАС учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до частини другої статті 131 КАС учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

Таким чином, повідомлення про причини неможливості прибути до суду є обов'язком учасників справи. Суд не має обов'язку самостійно з'ясовувати причини неявки сторони. Окрім того, суд не може встановлювати обставини справи з інформації отриманої при спілкуванні працівників апарату суду зі сторонами.

Щодо посилань на те, що неявка позивача не перешкоджала розгляду справи по суті, то на переконання колегії суддів, суд вищої інстанції, у даному випадку, не вправі надавати оцінку висновку суду нижчої інстанції про неможливість розгляду справи без позивача, оскільки це стосується встановлення обставин справи, збирання доказів, тобто питань, які суд, який розглядає справу по суті, вправі вирішувати на власний розсуд, за своїм внутрішнім переконанням. Таким чином, колегія суддів вважає допустимим обставину, що неявка позивача перешкоджала вирішенню судом першої інстанції справи по суті.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про залишення позову без розгляду у зв'язку із повторною неявкою позивача з поважних причин.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 34, 243, 312, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 жовтня 2018 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених пунктом другим частини п'ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя І.В. Федотов

Повний текст постанови складений 14.12.2018.