Справа № 185/1062/18(2-а/185/153/18)
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2018-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а їн и

11 грудня 2018 року м. Дніпросправа № 185/1062/18(2-а/185/153/18)
Суддя І інстанції - Головін В.О.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Мельника В.В.,

за участю секретаря судового засідання Царьової Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 06 червня 2018 року у справі № 185/1062/18 (2-а/185/153/18) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Даниліва Олександра Федоровича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду з адміністративним позовом про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 14 листопада 2017 року №53/П, прийняту головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Данилівим Олександром Федоровичем (далі - відповідач), та закрити справу про адміністративне правопорушення відносно позивача за ч.4 ст.96 КУпАП..

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 06 червня 2018 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Не погодившись з рішення суду першої інстанції ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи просить його скасувати та винести нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначив, що не був присутній при складанні протоколу від 09 листопада 2017 року, йому не були роз'ясненні права відповідно до вимог КУпАП, зокрема право скористатись правовою допомогою, також він був позбавлений права надати пояснення, докази, документи, не отримав він копію вказаного протоколу. Ці ж обставини, на думку позивача, вказують на відсутність у його діях складу адміністративного правопорушення, а відповідно на незаконність оскарженої постанови.

В судове засідання апеляційної інстанції сторони не з'явились, про час та місце слухання справи повідомлялися належним чином, а тому відповідно до ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 03.11.2017 №246, у період з 06.11.2017 по 17.11.2017 року, на підставі наказу (розпорядження) Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 року № 976 «Про удосконалення роботи із здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю» та п.7 постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №7405153 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», а саме: звернення ОСОБА_3 від 11.07.2017 (лист зареєстровано в Департаменті Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 17.07.2017 за вх. № К-261) призначено проведення позапланової перевірки об'єкта на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з забудови земельної ділянки за адресою: пров. Підлісний, 1, с. Богуслав, Павлоградський район, Дніпропетровська область (а.с. 47).

У період 07.11.2017 р. по 09.11.2017 р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Данилівим О.Ф. було проведено позапланову перевірку даного об'єкта будівництва, участь у проведенні якої брав особисто позивач та інші особи: заступник начальника відділу містобудування і архітектури житлово-комунального господарства та цивільного захисту ОСОБА_4, секретар виконкому ОСОБА_5 та спеціаліст І категорії - землевпорядник Богуславської сільської ради ОСОБА_6.

За результатами проведеної перевірки відповідачем було видано Акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 246 (а.с. 51-59).

Актом перевірки встановлено, що позивачем господарським способом розпочато будівництво господарської будівлі на присадибній земельній ділянці за адресою: пров. Підлісний, 1, с. Богуслав, Павлоградський район, Дніпропетровська область, без документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, отримання будівельного паспорта та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

За результатами виявленого порушення 09.11.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Данилівим О.Ф. було складено протокол про адміністративне правопорушення (а.с. 48-49) та видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

За результатами виявлених порушень містобудівного законодавства та на підставі наявних в адміністративній справі доказів 14.11.2017 р. відповідачем було ухвалено постанову № 53/П по справі про адміністративне правопорушення, якою було визнано позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 950 грн. (а.с. 80).

Вважаючи таку постанову відповідача протиправною, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що дії посадової особи щодо проведення перевірки дотримання позивачем вимог містобудівного законодавства та постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною четвертою статті 96 КУпАП, є правомірними.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративна відповідальність.

Згідно із частиною першою статті 246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частин першою та другої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно із пунктами 3, 11, 16 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом та інші повноваження визначені відповідно до вказаного порядку та законодавства України.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Також пунктом 2 частини дванадцятої вищевказаної статті передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Згідно частини першої статті 36 того ж Закону право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Частиною другою цієї ж статті передбачено, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Згідно із частиною четвертою статті 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Аналізуючи вказані норми права, колегія суддів приходить до висновку про те, що обов'язковою передумовою початку виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, який за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), є направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Виконання таких робіт без відповідного повідомлення утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 96 КУпАП.

Судом встановлено, що після складання акта перевірки позивач ознайомився із його змістом та отримав його примірник, що підтверджується підписом останнього. Пояснень, зауважень або заперечень щодо проведеного державного контролю та складеного акта перевірки позивачем надано не було (а.с. 58).

За результатами виявленого порушення 09.11.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Данилівим О.Ф. було складено протокол про адміністративне правопорушення (а.с. 48-49) та видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Позивач ознайомився зі змістом припису від 09.11.2017р. та отримав другий примірник, що підтверджується його підписом (а.с. 60).

Ознайомившись зі змістом протоколу, позивач відмовився від його підписання та отримання примірника.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що в протоколі зазначено про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 12.00 годин 14.11.2017 року (а.с.49).

Свідки правопорушення підписали зазначений протокол, тим самим підтвердивши викладені в ньому обставини.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що відповідач, проводячи перевірку, складаючи протокол про адміністративне правопорушення та приймаючи рішення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, діяв в межах своїх повноважень, передбачених законом.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів вважає, що відповідачем доведено факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 96 КУпАП, а відтак ним правомірно накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу на суму 5 950, грн..

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції, а тому колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 06 червня 2018 року у справі № 185/1062/18 (2-а/185/153/18) - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова

суддя В.В. Мельник