Справа № 814/1445/18
Суддя: Бойко А.В.
Дата ухвалення: 2018-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2018 р.м.ОдесаСправа № 814/1445/18

Категорія: 3.5 Головуючий в 1 інстанції: Біоносенко В. В. Дата і місце ухвалення: 14.08.2018р., м.Миколаїв

П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого - судді : Бойка А.В.,

суддів: Осіпова Ю.В.,

Шевчук О.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу першого заступника прокурора Миколаївської області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 14 серпня 2018 року по справі за позовом першого заступника керівника Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до комунального підприємства «Баштанське районне бюро технічної інвентаризації» про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В:

14.06.2018 року перший заступник керівника Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області звернувся до суду першої інстанції в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області з адміністративним позовом до комунального підприємства «Баштанське районне бюро технічної інвентаризації» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) приміщення розташованого за адресою: Миколаївська область, Баштанський район, м. Баштанка, вул. Полтавська, 8/1, яке належить на праві власності КП «Баштанське районне бюро технічної інвентаризації», до повного усунення порушень, встановлених актом перевірки №29 від 16.04.2018 року.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 14 серпня 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, перший заступник прокурора Миколаївської області подав апеляційну скаргу, в якій посилався на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з'ясування всіх обставин по справі.

Апелянт посилався на те, що в даному випадку позовну заяву подано в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області, а тому саме зазначений орган, відповідно до ч. 5 ст. 53 КАС України, є позивачем у цій справі. Апелянт зазначив, що підставою звернення прокурора до суду з зазначеним позовом стало неналежне виконання ГУ ДСНС в області своїх повноважень, при цьому таке звернення обумовлено державним інтересом, який полягає у тому, що недодержання відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки формує ризики для нормального функціонування робочого процесу та може призвести до негативних наслідків у вигляді порушення прав громадян на життя та здоров'я, передбачених ст. 27 Конституції України.

Таким чином, апелянт вважає, що прокуратура в даному випадку наділена правом звернення до суду.

Крім того, апелянт не погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що адміністративний суд позбавлений повноважень на ухвалення рішень щодо застосування заходів реагування з огляду на відсутність у ст. 245 КАС України, якою передбачено виключний перелік повноважень суду, посилань на можливість ухвалення судом рішення про застосування заходів реагування.

Перший заступник прокурора Миколаївської області зазначає, що згідно ст. 70 Кодексу цивільного захисту України вжиття заходів реагування, в тому числі, у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) приміщення здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду, а тому на вказаний спір поширюється юрисдикція адміністративного суду.

Зважаючи на зазначене, апелянт просить скасувати рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 14 серпня 2018 року та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 10.04.2018 року спеціалістами Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (далі - ГУ ДСНС у Миколаївській області), на підставі наказу №631 від 19.12.2017 року «Про проведення планових перевірок», було проведено позапланову перевірку комунального підприємства «Баштанське районне бюро технічної інвентаризації» у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

За результатами проведення перевірки складено акт №29 від 16.04.2018 року.

В акті перевірки зафіксовано порушення вимог Кодексу цивільного захисту та Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України №1417 від 30.12.2014 року (далі - ППБУ), а саме:

1. в переданих в оренду окремих приміщеннях за домовленістю сторін цивільно-правового договору не визначені права та обов'язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об'єкті (п. 6 розділу 1 ППБУ);

2. на об'єкті відповідним документом не встановлено протипожежний режим (п. 3 розділу 2 ППБУ);

3. для кожного приміщення об'єкта не розроблені та не затверджені керівником інструкції про заходи пожежної безпеки (п. 4 розділу 2 ППБУ);

4. будівля гаражу, а також приміщення адміністративної будівлі не забезпечено знаками безпеки (п. 8 розділу 2 ППБУ);

5. керівником об'єкта не забезпечено технічне обслуговування засобів протипожежного захисту (п. 2.2 розділу 3 ППБУ);

6. допущено зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, протипожежні двері у протипожежних переходах відсутні (п. 2.3 розділу 3 ППБУ);

7. для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення не визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної безпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016, а також клас зони згідно з Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок, у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні (п. 2.9 розділу 3 ППБУ);

8. електрощиток не оснащений схемою підключення споживачів із пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (п. 1.16 розділу 4 ППБУ);

9. електророзетка в приміщенні архіву встановлена на негорючій основі (п. 1.7 розділу 4 ППБУ);

10. допускається відкрите прокладання електропровода транзитом через пожежобезпечну зону (приміщення архіву) (п. 1.18 розділу 4 ППБУ);

11. допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування в приміщенні адміністративної будівлі (п. 1.18 розділу 4 ППБУ);

12. допускається використання побутових електронагрівальних приладів з порушенням встановлених їх виробником правил експлуатації та в місцях де їх застосування заборонено (п. 1.18 розділу 4 ППБУ);

13. не проведено замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електромережі (п. 1.20 розділу 4 ППБУ);

14. не виконано захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку (пункт 1.21 розділу 4 ППБУ);

15. монтаж, підключення, прокладка мереж, улаштування електричного захисту на лініях, які живлять побутові кондиціонери не проводиться відповідно до вимог інструкції виробника; лінія живлення до побутового кондиціонера не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту на загальній лінії (п. 2.26 розділу 4 ППБУ);

16. застосовуються на об'єкті матеріали, на які відсутні показники щодо пожежної небезпеки (вагонка) в коридорі (п. 9 розділу 2 ППБУ);

17. з'єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснюється за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачі в приміщеннях адмінбудівлі (п. 1.6 розділу 4 ППБУ);

18. приміщення не забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з норм (п. підпункт 3.6 пункту 3 розділу 5 ППБУ);

19. не обладнано системами протипожежного захисту приміщення гаражів, адміністративної будівлі (п. 1.2 розділу 5 ППБУ);

20. дерев'яні конструкції покрівлі гаражу (складу) та адміністративної будівлі не оброблені засобами вогнезахисту (п. 2.5 розділу 3 ППБУ);

21. підтримання експлуатаційної придатності СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». Не забезпечено прийом сигналу тривожних сповіщень пультової організації сигналів пожежної тривоги (п. 1.4 розділу 5, п. 12.1.1, 12.5 ППБУ);

22. не проведено ідентифікацію потенційної небезпеки об'єкту (розділ 3, підпункт 3.1 ПТД, підпункти 2, 6, 8, 9 Методики ідентифікації ПНО);

23. не проведено навчання керівного складу підприємства і фахівців, діяльність яких пов'язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту (ст. 20, 23, 51 ЦКЗ, пункт 16розділу 2 ППБУ).

У зв'язку з виявленими порушеннями Головним управлінням ДСНС України у Миколаївській області (Баштанський районний сектор) винесено припис про усунення порушень вимог законодавств у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 20.04.2018 року № 20.

Вважаючи, що вказані порушення є істотними та можуть загрожувати життю та здоров'ю людей, позивач наполягав на тому, що подальша робота Комунального підприємства «Баштанське районне бюро технічної інвентаризації» повинна бути призупинена.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції посилався на те, що прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя. Суд дійшов висновку, що оскільки прокурор не є органом державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, він не наділений повноваженнями на здійснення заходів державного нагляду (контролю) передбачених Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Крім того, суд першої інстанції зазначив, що після внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України, у переліку ст. 245 відсутні повноваження суду на застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації об'єктів суб'єктів господарювання, відсутні також у діючої редакції КАСУ будь-які окремі статті чи пункти, які б передбачали регламент розгляду таких справ, відсутня така категорія спорів у ст.12 КАС України. З огляду на зазначене суд першої інстанції дійшов висновку про те, що з 15.12.2017 року законодавець позбавив адміністративний суд повноважень на ухвалення таких рішень.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне:

Згідно ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України суб'єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Частина 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

У ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч. 2 ст. 70 КЦЗ України).

Таким чином, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області наділено правом звернення до суду з позовом про вжиття заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств та об'єктів.

В даному випадку позовну заяву від імені Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області в інтересах держави було подано першим заступником керівника Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області.

Пунктом 3 частини 1 статті 1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді (ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Відповідно до ч.ч. 3-5 ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Звертаючись з позовом до суду першої інстанції, перший заступник керівника Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області посилався на те, що виявлені в ході проведення ГУ ДСНС України у Миколаївській області порушення створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, а їх не усунення несе ризик виникнення надзвичайної ситуації та порушенню інтересів держави, у зв'язку з чим зазначав про необхідність вжиття відповідних заходів реагування.

Крім того, перший заступник керівника Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області посилався на те, що відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. В позові зазначено про те, що ГУ ДСНС України у Миколаївській області, як орган, що має право звертатись з відповідним позовом у спірних правовідносинах, не виконує належним чином покладені на нього повноваження у зв'язку з відсутністю бюджетного фінансування на вказані цілі.

У підтвердження вказаного прокурором було додано до позову лист начальника ГУ ДСНС України у Миколаївській області від 27.04.2018 року № 01-2551/09, в якому останній зазначає про неможливість звернення до суду у зв'язку з відсутністю фінансування, однак, у зв'язку з наявністю підстав та необхідність представництва інтересів держави, просить звернутись з відповідними позовами до суду в особі Головного управління ДСНС України у Миколаївській області.

Також, першим заступником керівника Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області було надано підтвердження сповіщення Головного управління ДСНС України у Миколаївській області про звернення прокурора до суду (повідомлення від 08.06.2018 року).

Досліджуючи наведені першим заступником керівника Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області обґрунтування необхідності, в даному випадку, звернення до суду в інтересах держави в особі Головного управління ДСНС України у Миколаївській області з позовом про застосування заходів реагування, колегія суддів враховує, що таке звернення обумовлено, перш за все, наявністю загрози життю та здоров'ю людей до усунення відповідачем порушень пожежної безпеки та невиконанням відповідним органом своїх повноважень через об'єктивні причини.

Колегія суддів погоджується з твердженням прокурора про те, що захист прав людини, передбачених Конституцією України, беззаперечно становить державний інтерес.

Колегія суддів враховує також, що правом звернення до суду з таким позовом законодавчо наділений саме центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, однак, для того, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

В даному випадку Головне управління ДСНС України у Миколаївській області не здійснює захист інтересів держави в суді.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що в даному випадку наявні підстави для представництва прокурором інтересів держави.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що невиконання прокурором вимог ч. 4 ст. 53 КАС України має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу, а саме, повернення позовної заяви, а не відмову у позові, що не було враховано судом першої інстанції.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, за зверненням суб'єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб'єкту законом.

З огляду на положення ст.ст. 5 та 19 КАС України, які регламентують право суб'єктів владних повноважень на звернення до адміністративного суду з позовами у випадках, встановлених Законом, а також положення ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, яка передбачає можливість зупинення роботи підприємств, об'єктів, виключно за рішенням адміністративного суду, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції стосовно відсутності у адміністративних судів повноважень на ухвалення рішень про застосування заходів реагування.

Що стосується суті позовних вимог, колегія суддів зазначає наступне:

Засновником комунального підприємства «Баштанське районне бюро технічної інвентаризації» відповідно до Статуту є Баштанська районна рада Миколаївської області. Суб'єкт господарювання утворений та діє на основі відокремленої частини спільної власності територіальних громад міста Баштанка та сіл Баштанського району Миколаївської області.

Згідно п. 1.5, 1.10 Статуту суб'єкт господарювання є юридичною особою, має відокремлене майно, самостійний баланс, розрахунковий та інші рахунки в установах банку. Засновник не несе відповідальності за зобов'язаннями суб'єкта господарювання.

Судом першої інстанції встановлено, що приміщення КП «Баштанське РБТІ» адресою Миколаївська область, м.Баштанка вул.Полтавська, 8/1 (частка 55/100) перебуває у комунальній власності даного підприємства, що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 26.12.2003.

З матеріалів справи вбачається, що 04.05.2016 року комунальне підприємство «Баштанське районне бюро технічної інвентаризації» уклало з Баштанською міською радою в особі міського голови Рубського І.В. договір оренди приміщень (кімнат) загальною площею 59,2 кв.м для розміщення відділу державної реєстрації Баштанської міської ради зі строком дії договору до 04.05.2019.

Також, між КП «Баштанське РБТІ» в особі начальника Шатньої Т.А. та Навчально-методичним центром цивільного захисту та безпеки життєдіяльності Миколаївської області в особі начальника Центру Жуковського С.Є. 14.09.2015 року укладено договір оренди приміщення (кімната) загальною площею 8,6 кв.м для розміщення навчально-консультаційного пункту цивільного захисту зі строком дії договору до 14.06.2019.

Як вбачається з акту перевірки, в ході проведення перевірки комунального підприємства «Баштанське районне бюро технічної інвентаризації» у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки було виявлено ряд порушень пожежної та техногенної безпеки.

КП «Баштанське районне бюро технічної інвентаризації» не заперечувало виявлені факти порушень та, погодившись із ними, вживало заходи щодо усунення вказаних порушень.

З матеріалів справи, а саме з листів КП «Баштанське районне бюро технічної інвентаризації» від 11.05.2018 року № 37/3, від 13.07.2018 року № 1/1, від 14.11.2018 року № 2/1, а також наданих доказів вбачається, що відповідачем було усунено більшу частину виявлених порушень.

Згідно пояснень відповідача інша частина порушень не усунена у зв'язку із тим, що таке усунення потребує великих грошових коштів, які відсутні у комунального підприємства.

Так, відповідачем не усунено такі порушення, виявлені в ході перевірки:

- не виконано захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

- дерев'яні конструкції покрівлі гаражу (складу) та адміністративної будівлі не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

- не обладнано системами протипожежного захисту приміщення гаражів, адміністративної будівлі;

- не проводиться підтримання експлуатаційної придатності СПЗ відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». Не забезпечено прийом сигналу тривожних сповіщень пультової організації сигналів пожежної тривоги.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 55 КЦЗ України діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Забезпечення пожежної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Згідно п. 2.5 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев'яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

Пунктом 1.21 розділ IV зазначених правил визначено, що захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

Відповідно до п. 1.2 розділу V Правил встановлено, що будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Крім того, пунктом 1.4 розділу V Правил визначено, що підтримання експлуатаційної придатності СПЗ повинно проводитися відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Згідно п.п. 12.1.1 ДБНВ.2.5-56:2014 системи централізованого пожежного спостерігання призначені для забезпечення віддаленого цілодобового нагляду за станом систем протипожежного захисту (СПЗ) об'єктів. Пожежне спостерігання є невід'ємною функцією систем протипожежного захисту, за допомогою якого забезпечуються: - прийом центром приймання тривожних сповіщень пультової організації (ЦПТС ПО) сигналів пожежної тривоги і про несправність від ППКП об'єктів; - обробляння, архівування, збереження всіх тривожних сповіщень, які надійшли на пульт пожежного спостерігання пультових організацій; - передача в автоматичному режимі в єдиному протоколі та форматі сигналів пожежної тривоги до точки доступу ЦПТС ПОПТБ; - оперативне реагування пожежних підрозділів на сигнали пожежної тривоги.

Колегія суддів враховує, що захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщення є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей. При обранні такого заходу реагування, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Неусунені відповідачем порушення є суттєвими та створюють найбільшу небезпеку, з огляду на те, що відсутність вогнезахисної обробки дерев'яних конструкцій під впливом небезпечних факторів пожежі може призвести до швидкого поширення пожежі, що унеможливить евакуацію людей з будівлі. В свою чергу, відсутність систем протипожежного захисту може призвести до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей.

Зазначені порушення вимог пожежної безпеки, на думку колегії суддів, створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, що працюють та перебувають у приміщенні, яке знаходиться на балансі у КП «Баштанське районне бюро технічної інвентаризації», а їх не усунення безумовно може призвести до невиправних наслідків - до загибелі людей або ж нанесенню шкоди їх здоров'ю.

Вказане свідчить про наявність підстав для вжиття заходів реагування, шляхом зупинення експлуатації (роботи) приміщення за адресою: Миколаївська область, м. Баштанка, вул. Полтавська, 8/1.

Слід зазначити, що забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров'я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом особи у використанні приміщення у власній господарській діяльності. Зазначене, на думку колегії суддів, свідчить про співмірність заходу реагування, який просить вжити позивач наслідкам його застосування.

Суд враховує, що такий захід реагування, як зупинення експлуатації приміщення має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення КП «Баштанське районне бюро технічної інвентаризації» виявлених порушень.

Станом на дату розгляду справи відповідачем не надано доказів усунення всіх виявлених в ході проведення перевірки порушень.

За таких підстав, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, на підставі наданих письмових доказів, з урахуванням встановлених обставин, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ст.317 КАС України підставою для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права.

Оскільки при розгляді справи судом першої інстанції не правильно застосовано норми матеріального права, що призвело до помилкового вирішення справи, тому, на підставі ст.317 КАС України, оскаржуване рішення підлягає скасуванню з прийняттям нового судового рішення.

Керуючись ст.ст. 139, 308, 311, п.2 ч.1 ст.315, ст.ст. 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд апеляційної інстанції

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу першого заступника прокурора Миколаївської області задовольнити.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 14 серпня 2018 року скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позов першого заступника керівника Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області задовольнити.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до комунального підприємства «Баштанське районне бюро технічної інвентаризації» шляхом зупинення експлуатації (роботи) приміщення, розташованого за адресою: Миколаївська область, м. Баштанка, вул. Полтавська, 8/1 до повного усунення порушень, встановлених в акті перевірки № 29 від 16.04.2018 року.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення або з дня вручення учаснику справи повного судового рішення.

Суддя-доповідач: А.В. Бойко

Суддя: Ю.В. Осіпов

Суддя: О.А. Шевчук