Справа № 826/13066/18
Суддя: Аверкова В.В.
Дата ухвалення: 2018-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста КИЄВА
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

12 грудня 2018 року № 826/13066/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Аверкової В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ворскла енерджіз»

до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ворскла енерджіз» (далі по тексту - позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 19 червня 2018 року №.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірне податкове повідомлення-рішення прийняте відповідачем з грубим порушенням діючого законодавства, є протиправним та підлягає скасуванню. Щодо порушення граничного строку реєстрації податкової накладної №3 позивачем визнано вказаний факт.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 серпня 2018 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, зобов’язано відповідача подати до суду протягом 15 календарних днів з дня отримання даної ухвали суду відзив на позовну заяву та всі письмові докази, наявні у відповідача разом з доказами направлення позивачу відзиву з додатками. Роз’яснено відповідачу, що, у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справу буде вирішено за наявними матеріалами.

10 вересня 2018 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що відповідач не погоджується з заявленими позовними вимогами, оскільки за результатами перевірки у зв'язку з встановленими порушеннями вимог п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, а саме порушення термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям-платникам податку на додану вартість за 2016 рік відповідно до 120-1.1 ст. 120-1 до позивача прийнято спірне податкове повідомлення - рішення, яким позивачу нараховано штрафні (фінансові) санкції.

12 вересня 2018 року від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що відповідач у відзиві на позовну заяву не спростовує фактів та пояснень, наведених позивачем у позовній заяві.

Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, посадовими особами ГУ ДФС у м. Києві на підставі п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20 та п.75.1 ст. 75, в порядку п.76.3 ст. 76 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та /або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «Ворскла енерджіз» за грудень 2017 року, квітень 2018 року, за результатами якої складено акт від 31 травня 2018 року №734/26-15-12-06-16/40015384.

Актом перевірки зафіксовано порушення п.201.10 ст.210 Податкового кодексу України, позивачем порушено граничні терміни реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, а саме: ПН/РК №12 від 21 грудня 2017 року зареєстрована 06 березня 2018 року (порушення граничного терміну реєстрації на 50 днів), ПН/РК №11 від 21 грудня 2017 року зареєстрована 12 березня 2018 року (порушення граничного терміну реєстрації на 56 днів), ПН/РК №10 від 21 грудня 2017 року зареєстрована 12 березня 2018 року (порушення граничного терміну реєстрації на 56 днів), ПН/РК №14 від 21 грудня 2017 року зареєстрована 14 березня 2018 року (порушення граничного терміну реєстрації на 58 дні), ПН/РК №13 від 21 грудня 2017 року зареєстрована 14 березня 2018 року (порушення граничного терміну реєстрації на 58 днів), ПН/РК №3 від 30 квітня 2018 року зареєстрована 29 травня 2018 року (порушення граничного терміну реєстрації на 14 днів).

На підставі акту перевірки від 31 травня 2018 року №734/26-15-12-06-16/40015384, ГУ ДФС у місті Києві винесено податкове повідомлення-рішення від 19 червня 2018 року №, яким позивачу визначено суму штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 14089,07 грн., застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 1408,91 грн.; за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 31 до 60 календарних днів на суму ПДВ 266976,44 грн. застосовано штраф у розмірі 30% у сумі 80092,93 грн., загальна сума штрафу становить 81501,84 грн.

Вважаючи спірне податкове повідомлення-рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, а свої права та законні інтереси порушеними, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За нормами п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Згідно зі ст.76 Податкового кодексу України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Відповідно до п.п.14.1.60 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України, Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до приписів п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законодавства щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов'язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов'язань за відповідний звітний період.

Відповідно до п.120-1.1 ст.120 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

Пунктом 1 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (далі - Порядок №1246) визначено, що цей Порядок визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї (далі - податкова накладна та/або розрахунок коригування), до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр), звіряння даних, що містяться у виданих платникам податку на додану вартість - отримувачам (покупцям) товарів (послуг) податковій накладній та/або розрахунку коригування, з відомостями, які містяться у Реєстрі.

Згідно з п.7 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі до ДФС здійснюється їх розшифрування, перевіряється електронний цифровий підпис, визначається відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, та у разі відсутності причин для відмови проводиться їх реєстрація.

Для підтвердження прийняття податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації платникові податку, який здійснює реєстрацію, видається квитанція в електронній формі, у якій наводяться реквізити зазначених документів, відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, результати перевірки електронного цифрового підпису, інформація про постачальника (продавця) товарів (послуг), дата і час прийняття, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова накладна та/або розрахунок коригування. Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається платникові податку, який здійснює реєстрацію, засобами телекомунікаційного зв'язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається у ДФС (п. 8 Порядку №1246).

Пунктом 10 Порядку №1246 визначено, що датою та часом подання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі ДФС є дата та час, зазначені у квитанції про їх прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття.

Відповідно до п.11 Порядку №1246 квитанція, що підтверджує факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, надсилається протягом операційного дня платникові податку.

Якщо протягом операційного дня платникові податку не надіслано квитанцію, що підтверджує прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування, такі податкова накладна та/або розрахунок коригування вважаються зареєстрованими.

При цьому, пунктом 2 Порядку №1246 визначено, що внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (далі - реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем виписано контрагенту ПрАТ «Київобленерго» наступні податкові накладні: №4 від 20 грудня 2017 року на суму ПДВ – 66232,78 грн., зареєстрована в ЄДПН 12 січня 2018 року; №5 від 20 грудня 2017 року на суму ПДВ 65742,54 грн., зареєстрована в ЄДПН 12 січня 2018 року; №6 від 20 грудня 2017 року на суму ПДВ 34629,27 грн., зареєстрована в ЄДПН 12 січня 2018 року.

Проте, як зазначено позивачем, вказані податкові накладні складено позивачем помилково 20 грудня 2017 року, оскільки акти надання послуг, на підставі яких виписано податкові накладні, складені 21 грудня 2017 року. Копії актів приймання виконаних будівельних робіт від 21 грудня 2017 року містяться в матеріалах справи. Тобто, відповідно до положень п.187.1 ст.187 Податкового кодексу України позивач повинен виписати податкові накладні №4, №5, №6 датою 21 грудня 2017 року.

Оскільки згідно положень Податкового кодексу виправлення раніше допущеної помилки у податкових накладних здійснюється шляхом складання розрахунку коригування до цих податкових накладних в рамках строку, встановленого для реєстрації розрахунків коригування до цих накладних, у зв’язку з виявленням помилки у даті складення податкових накладних №4, №5, №6 позивачем подано наступні розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних від 16 лютого 2018 року: №1 до податкової накладної №6 (зареєстрований в ЄРПН 13 березня 2018 року), №2 до податкової накладної №5 (зареєстрований в ЄРПН 13 березня 2018 року), №3 до податкової накладної №4 (зареєстрований в ЄРПН 12 березня 2018 року).

Після виявлення помилок та подання розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до вказаних податкових накладних, позивачем сформовано податкові накладні від 21 грудня 2017 року №10 на суму ПДВ 66232, 78 грн. (зареєстрована в ЄРПН 12 березня 2018 року), №13 на суму ПДВ 65742,55 грн. (зареєстрована в ЄРПН 14 березня 2018 року) та №14 на суму ПДВ 34629,28 грн. (зареєстрована в ЄРПН 14 березня 2018 року).

З огляду на те, що вперше податкові накладні були подані позивачем вчасно, а подання розрахунку коригування та нових податкових накладних обумовлено лише помилкою в даті їх виписки, що не вплинуло на їх кількісний та вартісний показник, суд вважає, що платником дотримані норми щодо виправлення помилки в первинно поданих накладних, шляхом подання розрахунку коригування до них та нових накладних з виправленою датою, а тому підстав для застосування штрафу за порушення строків їх реєстрації не вбачається.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26 червня 2018 року справа №805/4998/16-а, адміністративне провадження №К/9901/32999/18.

Крім того позивачем виписано податкову накладну від 21 грудня 2017 року №11 на суму ПДВ 65742,55 грн. (зареєстрована в ЄРПН 12 березня 2018 року) та податкову накладну від 21 грудня 2017 року №12 на суму ПДВ 34629,28 грн. (зареєстрована в ЄРПН 06 березня 2018 року). Оскільки податкові накладні від 21 грудня 2017 року №11 на суму ПДВ 65742,55 грн. та №12 на суму ПДВ 34629,28 грн. виписані помилково та фактично є ідентичними до податкових накладних №14 та №13, позивачем подано розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №5 до податкової накладної №11, яким зменшено суму ПДВ на 65742,55 грн. (зареєстровано в ЄРПН 13 березня 2018 року) та розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №6 до податкової накладної №12, яким зменшено суму ПДВ на 34629,28 грн. (зареєстровано в ЄРПН 06 березня 2018 року).

Суми податку на додану вартість, зазначені у податковій накладній, складеній без факту здійснення господарської операції, та розрахунку коригування до неї, при їх реєстрації в ЄРПН, враховуються у відповідних обсягах при обчисленні реєстраційних сум у податкових деклараціях за відповідний період. При цьому, Податковим кодексом України не передбачено можливості вилучення з ЄРПН зареєстрованих податкових накладних, що були складені помилково або їх неврахування при обчисленні реєстраційної суми.

Водночас, складання податкової накладної без факту здійснення господарської операції та її реєстрації в ЄРПН заборонено відповідно до п.192.1 ст.192 Податкового кодексу України, однак з метою виправлення помилок, допущених при складанні такої податкової накладної, платник податку може скласти розрахунок коригування до неї. Такий розрахунок коригування підлягає реєстрації в ЄРПН.

Таким чином, фактично відбулось виправлення технічної помилки дати складання податкових накладних накладної з « 20 грудня 2017» на « 21 грудня 2017» шляхом коригування помилкових податкових накладних №4, №5 та №6 зменшенням всього обсягу постачання та реєстрацією нових податкових накладних №10, №13 та №14, а також розрахунками коригування №5 та №6 анульовано як помилково виписані податкові накладні №12 та №11.

Таким чином, позивач діяв у спосіб, встановлений законом і виправив технічні помилки, які стались під час складання податкових накладних та в його діях відсутні вина. В зв'язку з цим відсутні правові підстави притягнення до відповідальності за податкові правопорушення та застосування штрафних санкції до позивача в частині порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних від 21 грудня 2017 року №10, №14, №13 №12 та №11.

Оскільки позивачем в адміністративному позові визнано порушення граничного терміну реєстрації податкової накладної №3 від 30 квітня 2018 року на 14 календарних днів, штрафні санкції у розмірі 1408,91 грн., застосовані до позивача спірним податковим повідомленням-рішенням, скасуванню не підлягають.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оцінюючи наявні у матеріалах справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог, з урахуванням обставин зазначених вище, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог в частині застосування штрафних санкцій у розмірі 80092,93 грн.

Керуючись статтями 77, 78, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Ворскла енерджіз» (03040, м. Київ, вул. Васильківська, буд. 15/14, оф. 68, ) - задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 19 червня 2018 року № в частині застосування штрафних санкцій у розмірі 80 092,93 грн.

3. У задоволенні решти позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Ворскла енерджіз» відмовити.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Ворскла енерджіз» (03040, м. Київ, вул. Васильківська, буд. 15/14, оф. 68, ) судові витрати в сумі 1 762,00 гривень (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ).

Рішення суду, відповідно до частини першої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Аверкова