Справа № 240/5806/18
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2018-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 грудня 2018 року м. Житомир справа №240/5806/18

категорія 6.2

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Попова О. Г., розглянувши матеріали позовної заяви Міської громадської організації "Футбольний клуб "Житомир" до Державного кадастрового реєстратора відділу у м. Житомирі Міськрайонного управління в Житомирському районі та м. Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області Кобернюк Людмили Богданівни про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулась Міська громадська організація "Футбольний клуб "Житомир" із позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення № РВ-018 від 13.07.2018 про відмову у внесенні відомостей ( змін до них) до Державного земельного кадастру, прийняте Державним кадастровим реєстратором відділу у м. Житомирі Міськрайонного управління в Житомирському районі та м. Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області Кобернюк Людмилою Богданівною;

- зобов'язати Державного кадастрового реєстратора відділу у м. Житомирі Міськрайонного управління в Житомирському районі та м. Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області Кобернюк Людмилу Богданівну внести відомості до Державного земельного кадастру щодо зміни виду використання земельної ділянки, розташованої за адресою: м. Житомир, проїзд Кам'янський, 8, кадастровий номер №:10:006:0050, з "для будівництва та обслуговування будівель громадських та релігійних організацій" (код КВЦПЗ 03.04) на "для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)" (код КВЦПЗ 02.01).

Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність його вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.

Згідно з пунктом 2 частини п'ятої статті 160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначаються: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса, адреса електронної пошти.

Позивачем в порушення наведених норм у позовній заяві не зазначено: коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, номерів засобів зв'язку, офіційної електронної адреси, адреси електронної пошти третьої особи.

Вказана інформація відповідно до положень Закону України "Про інформацію" від 02.10.1992 №2657-XII перебуває у вільному, безкоштовному, необмеженому доступі, є загальновідомою.

Крім того, позивачем в порушення вказаних норм позивачем також не зазначено: реєстраційного номеру облікової картки платника податків відповідача (або коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України юридичної особи посадовою/службовою особою якої є відповідач), номерів засобів зв'язку, офіційної електронної адреси, адреси електронної пошти відповідача.

Не здійснення позивачем певних дій щодо пошуку загальновідомої інформації не звільняє його від обов'язку зазначення обов'язкових реквізитів та відомостей у позовній заяві, визначених положеннями статті 160 КАС України.

Відповідно до пунктів 4,5 частини п'ятої статті 160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною четвертою статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частиною другою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Приписами частин 4, 5 статті 94 КАС України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Суд звертає увагу, що долучені до матеріалів позовної заяви копії письмових доказів не завірені належним чином, а саме: не містять відміток "копія", "з оригіналом згідно", дати здійснення завірення копії, підпису та ПІБ особи, яка завірила вказані копії.

Частиною восьмою статті 160 КАС України встановлено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У відповідності до частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем в прохальній частині заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по суті справи.

Частиною першою статті 133 КАС України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

Положеннями статті 8 Закону №3674-VI визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Здійснивши системний аналіз норм чинного законодавства суд зазначає, що Міська громадська організація "Футбольний клуб "Житомир" не належить до відповідного переліку категорій осіб, щодо яких передбачено відстрочення/розстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Предмет спору у вказаній справі також не підпадає під положення пункту 3 частини першої статті Закону №3674-VI.

Крім того, суд звертає увагу позивача, що юридична конструкція частини першої статті 8 Закону №3674-VI за своєю юридичною природою не передбачає можливості відстрочення/розстрочення сплати судового збору для юридичних осіб.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивач не може бути суб'єктом відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати в розумінні статті 8 Закону №3674-VI.

Суд також зазначає, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя N R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14.05.1981, та стала практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що підстави для відстрочення сплати судового збору щодо позивача відсутні, а тому клопотання Міської громадської організації "Футбольний клуб "Житомир" про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Пунктом третім частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується ставка судового збору - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 6 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" від 07.12.2017 №2246-VIII, з 01 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1 762 гривень (на момент звернення із позовом до суду).

Враховуючи вищевикладене та заявлення позивачем двох взаємопов'язаних позовних вимог немайнового характеру несплачений розмір судового збору (на момент подачі позову) становить 1 762 гривень грн та має бути сплачений за такими реквізитами: рахунок отримувача №4009; отримувач коштів - УДКСУ у м. Житомирі, код отримувача - 38035726, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), МФО банку отримувача - 899998, код класифікації доходів бюджету (код платежу) - Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), 22030101; наявність відомчої ознаки - "84" Окружні адміністративні суди; призначення платежу "Судовий збір", за позовом (назва позивача, код ЄДРПОУ/РНОКПП), Житомирський окружний адміністративний суд, .

Суд також зазначає, що актуальна інформація щодо реквізитів для сплати судового збору також розміщена на офіційній електронній адресі (веб-порталі) Житомирського окружного адміністративного суду за посиланням: https://adm.zt.court.gov.ua/sud0670.

Частиною першою статті 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень.

Положеннями пунктів 4, 5 частини п'ятої статті 160 КАС України визначено, що в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- належним чином завірених та якісно виготовлених, з яких можливо становити їх зміст, копій усіх письмових доказів, долучених до позовної заяви;

- доказів сплати судового збору у розмірі 1 762,00 грн;

- нової (уточненої) позовної заяви із: 1) уточненням позовних вимог у відповідності до частини першої статті 5, статті 383 КАС України, з урахуванням рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2017 року у адміністративній справі №806/2319/17; 2) зазначенням: а) коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, номерів засобів зв'язку, офіційної електронної адреси, адреси електронної пошти третьої особи; б) реєстраційного номеру облікової картки платника податків відповідача (або коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України юридичної особи посадовою/службовою особою якої є відповідач), номерів засобів зв'язку, офіційної електронної адреси, адреси електронної пошти відповідача;

- примірників нової (уточненої) позовної заяви з додатками відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб у справі.

Суд також звертає увагу позивача, що допущення позивачем нових недоліків позовної заяви, не визначених ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху та відсутніх на момент первинного звернення із позовом до суду, має бути застережено позивачем при складені та підписанні уточненої позовної заяви.

Керуючись статтями 133, 160, 161, 169, 243, 248, 256, 383 КАС України, суд,

встановив:

У задоволенні клопотання Міської громадської організації "Футбольний клуб "Житомир" про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Міської громадської організації "Футбольний клуб "Житомир" - залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та у відповідності до положень статей 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, оскарженню не підлягає.

Суддя О.Г. Попова