Справа № 523/11894/18
Суддя: Шепітко І. Г.
Дата ухвалення: 2018-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/523/239/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" грудня 2018 р. м. Одеса

Суворовський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Шепітко І.Г.

при секретарі Мица А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №22 в місті Одесі позовну заяву за адміністративним позовом ОСОБА_2 (АДРЕСА_1) до заступника начальника управління - начальник інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименка Руслана Костянтиновича (, 65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6), та Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, третя особа: Головний державний виконавець Другого Суворовського відділу державної виконавчої служби міста Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області Теличко Наталія Борисівна (, 65102, м. Одеса, вул. 1-а сортувальна, 36-Г) про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника управління-начальником інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради -Якименкоза Р.К. № 053/18 від 9 лютого 2018 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 18842 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладення штрафу в розмірі 6800 гривень; провадження по справі закрити, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що оскаржувана постанова прийнята за його відсутності та без встановлення будь-яких фактів та/або порушень позивачем порядку та правил, таким, що ґрунтується на дійсних обставинах справи, відображає лише суб'єктивну думку членів Комісії, а отже є протиправною та вважає, що справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв'язку із відсутністю складу правопорушення.

Позивач у судове засідання не з'явився, представник позивача надав клопотання, яким просив позов задовольнити та розглядати справу за його відсутності.

Відповідачі в судове засідання не з'явилися, повідомялись судом належним чином, причини неявки суду не повідомили. Також відповідачами не було надано відзив на позовну заяву.

Третя особа в судове засідання не з'явилась, надавши до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.6 ст.162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

В ч.1 ст.5 КАС України зазначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною ст.6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави .

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Судом встановлено, що позивач у справі є власником будинку АДРЕСА_1.

09 лютого 2018 року заступником начальника управління-начальником інспекціоного відділу №1 Управління державного архітектурно- будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К. винесено постанову №053/18 щодо притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6 800, 00 грн., у зв'язку з недопущенням правопорушником відповідальних осіб до перевірки та невиконання припису Управління державного архітектурно- будівельного контролю Одеської міської ради ним як фізичною особою, тобто позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.188-42 КУпАП (невиконання законних вимог).

В обґрунтування вищевказаної постанови вказано, шо під час виїзду представника відповідача на місце, ОСОБА_2 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва з реконструкції будинку за адресою: АДРЕСА_1, незважаючи на те, що був проінформований про проведення перевірки, чим порушив положення пункту І частини 3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»…

Разом з тим, матеріали справи не містять жодних доказів, що ОСОБА_2 був повідомлений про перевірку посадовими особами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради об'єкту будівництва, або про його присутність взагалі.

Відповідно до частин першої та другої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль- сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Кабінет Міністрів України постановою від 23 травня 2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок).

Відповідно до п.5 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу, (п. 6 Порядку). Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.(п.7 Порядку).

Підставами для проведення позапланової перевірки зокрема є і виявлення факту самочинного будівництва об'єкта.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки, (абз. 11 п. 7 Порядку).

Згідно п.9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно із пунктом 14 Порядку, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Аналізуючи положення Порядку №553 відповідач, Управління ДАБК ОМР, призначило та провело позапланову перевірку, усупереч чинному законодавству, відповідачем порушене гарантоване право позивача бути присутнім при здійсненні такої перевірки та надати свої пояснення щодо виявлених порушень і подавати документи, які вимагаються.

В мотивувальній частині Постанови Відповідач зазначає, що ОСОБА_2 був проінформований про проведення перевірки, однак жодним доказом таке ствердження не підтверджується та відсутні посилання на спосіб вручення повідомлення, дату повідомлення, відмову від отримання тощо.

Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно- будівельного контролю.

Центральним органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства, у відповідності до указу Президента України від 08.04.2011року № 439/2011, є Державна архітектурно-будівельна інспекція України.

Згідно пункту 6 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого вищевказаним указом Президента України, Держархбудінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи.

Територіальним органом Державної архітектурно-будівельної інспекції України в Одеській області є Інспекція ДАБК в Одеській області, яка діє відповідно до «Положення про Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області», затвердженого Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 02.06.2011року №22.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприєців та громадських формувань (додається). Відповідач - Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради () за своїм статусом с органом місцевого самоврядування, а не територіальним органом центрального органу виконавчої влади.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 41 Закону України «Про регулювання контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідні положення також закріплені в розділі «Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності» Порядку про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яка затверджена постановою КМУ від 06.04.1995 за № 244.

Отже, аналізуючи дані норми законодавства, під час складання протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 мав право підписати або відмовитися від підписання останнього, надавати пояснення.

Відповідно до ст.268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідна стаття кореспондується з п.17 Порядку про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яка затверджена постановою КМУ від 06.04.1995 за №244, де вказується, що справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за. три доби до дня розгляду справ.

Пунктом 18 вищевказаного порядку визначено, що справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Відповідно до ст.278 КУпАП, орган (посадова особа), при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання, зокрема, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах, про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним, судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно з ч.2 ст.2 КУпАП, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони зокрема: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення(вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи дискримінації; 8). пропорційно,, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 2 статті 77 КУпАП в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно ст.288 КУпАП, постанову в справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено в суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом. За змістом ст.293 КУпАП під час розгляду позову перевіряється законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймається одне з таких рішень: залишення постанови без зміни; скасування постанови і надсилання справи на новий розгляд; скасування постанови і закриття справи; зміна заходу стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Згідно ст.286 КАС України, адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

За наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема, скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Отже, відповідно до особливостей провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема, скасувати рішення суб'єкта владних, повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.250 КАС України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, ухвалення рішення, винесеного без повідомлення учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Про існування оскаржуваної постанови від 09.02.2018 року позивачеві стало відомо 15.08.2018 року, під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, що відповідачем не спростовано, тому строк звернення до суду ним пропущено з поважних причин і підлягає поновленню.

Таким чином, суд вважає, що постанова про накладення адміністративного стягнення на позивача у виді штрафу не відповідає вимогам КУпАП, зокрема не містить докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою правопорушення, не зазначено мотивів відхилення інших доказів, на які посилається

позивач, а також мотивів застосування норми Закону та розміру покарання, а тому підлягає скасуванню за відсутності складу (події) адміністративного правопорушення, провадження у справі про притягнення її до адміністративної відповідальності підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст.9, 71, 77, 159 - 163, 241-246, 272, 286 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_2 - задовольнити повністю.

Поновити ОСОБА_2 строк для звернення до суду з адміністративним позовом.

Визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника управління-начальником інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Р.К.Якименко за №053/18 від 09.02.2018 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладення штрафу в розмірі 6800 гривень.

Адміністративне провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності - закрити.

Копію постанови направити сторонам у справі.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Приморський районний суд м. Одеси протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Суддя