Справа № 0640/4688/18
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2018-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 0640/4688/18

Головуючий у 1-й інстанції: Семенюк М.М.

Суддя-доповідач: Матохнюк Д.Б.

17 грудня 2018 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Курка О. П. Совгири Д. І.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Богунського відділу державної виконавчої служби міста Житомира Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про визнання дій неправомірними, скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

у жовтні 2018 року ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до Богунського відділу державної виконавчої служби міста Житомира Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про визнання неправомірними дії відповідача в частині прийняття рішення від 14 лютого 2018 року та його скасування.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2018 року позовну заяву повернуто особі, яка її подала.

Не погоджуючись з судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, у якій, з посиланням на порушення норм процесуального права, просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Так, апелянт вважає, що він виконав вимоги ухвали про залишення позову без руху, а тому у суду не було підстав для його повернення.

Учасники справи в судове засідання не з'явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю -доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити з наступних підстав.

Так, ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2018 року позовну заяву залишено без руху, а позивачу надано строк - 7 днів з дня отримання копії ухвали суду для виправлення недоліків позовної заяви, а саме:

-зазначити в позовній заяві власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- зазначити в позовній заяві обґрунтування порушення оскаржуваними рішенням, діями прав, свобод, інтересів позивача;

- додати до позову копію паспорта ОСОБА_2, а саме 1, 2, 5, 6, 11-13 сторінок, і копію довідки (картки) реєстраційного номеру облікової картки платника податків, засвідчених із дотриманням норм ст. 94 КАС України;

- додати до позовної заяви оригінал або копію постанови начальника Богунського відділу державної виконавчої служби міста Житомир Головного територіального управління юстиції у Житомирській області від 14.02.2018;

- до позовної заяви з усунутими недоліками додати її копії відповідно до кількості учасників справи;

- оформити додані до позовної заяви письмові докази відповідно до вимог статті 94 КАС України.

Так, 16 жовтня 2018 року позивачем подано позов з усунутими недоліками на виконання вказаної ухвали суду.

Проте, ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2018 року позовну заяву повернено особі, яка її подала у зв'язку із не усуненням у повному обсязі недоліків, а саме, позивачем не зазначено в позовній заяві обґрунтування порушення оскаржуваними рішенням, діями прав, свобод, інтересів ОСОБА_2; не оформлено додані до позовної заяви письмові докази відповідно до вимог статті 94 КАС України, а саме не зазначено дати засвідчення відповідності копії письмового доказу оригіналу.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Так, ч. 5 ст. 160 КАС України містить вимоги до позовної заяви, а стаття 161 передбачає документи, що додаються до позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Матеріали справи свідчать, що на адресу Житомирського окружного адміністративного суду позивачем направлено адміністративний позов на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху та надав копію паспорта, ідентифікаційного коду та копію оскаржуваної постанови.

Крім того, позивачем зазначено про те, що у нього відсутній оригінал (або належним чином завірена відповідачем копія) оскаржуваної постанови, у зв'язку з чим, надати завірену копію цієї постанови разом з поданням позовної заяви не було можливим.

Проте, на думку колегії суддів, не є обставиною, яка перешкоджає відкриттю провадження у справі, - відсутність оригіналів або засвідчених належним чином письмових доказів, що не надані позивачем в якості додатків до позову.

При цьому, оцінка наданих позивачем доказів щодо їх належності та допустимості відповідно до положень ст.ст. 73-74 КАС України може бути надана судом під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Окрім того, адміністративна юстиції містить таке положення, як офіційне з'ясування всіх обставин справи, що зобов'язує суд вживати визначені законом заходи, необхідні для з'ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Таким чином, беручи до уваги завдання суду забезпечити розгляд і вирішення справи в розумний строк, суд не повинен залишати позовну заяву без руху, якщо недоліки є неістотними, можуть бути усунуті в процесі підготовки справи до судового розгляду і не впливають на оцінку обставин, які є підставою для відкриття провадження у справі.

Наведене, на переконання судової колегії свідчить про обґрунтованість твердження апелянта про передчасність висновків суду першої інстанції про необхідність повернення позовної заяви.

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для Суду природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

Зі змісту ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод прямо випливає, що доступність правосуддя є невід'ємним елементом права на справедливий суд. У рішенні по справі «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року Європейський суд з прав людини дійшов до висновку, що сама конструкція ст. 6 Конвенції була би безглуздою та неефективною, якби вона не захищала право на те, що справа взагалі буде розглядатися. У рішенні по цій справі Суд закріпив правило, що ч. 1 ст. 6 Конвенції містить у собі й невід'ємне право особи на доступ до суду.

Отже, системний аналіз положень Конвенції, практики Європейського суду з прав людини та національного законодавства свідчить, що постановлена передчасно оскаржувана ухвала зумовила утворення перешкод особі у доступі до правосуддя, у зв'язку з чим підлягає скасуванню.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про те, що суд першої інстанції, ухвалюючи оскаржуване рішення, порушив норми процесуального права, що є підставою для скасування такого рішення.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст.ст. 160, 169, 243, 250, 308, 311, 313, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2018 року, - скасувати, а матеріали адміністративного позову направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Курко О. П. Совгира Д. І.