Справа № 826/15668/16
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2018-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Мельничука В.П.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 жовтня 2017 року, суддя Огурцов О.П., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної податкової інспекції у Голосіївському районі Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 26.06.2016 року № 14587-13,-

У С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_2 звернулась до Окружного адміністративного суду м Києва з адміністрпативним позовом до Державної податкової інспекції у Голосіївському районі Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 26.06.2016 року №14587-13.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 жовтня 2017 року позовну заяву залишено без розгляду.

Не погодившись із зазначеним рішенням, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду м Києва та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши осіб, що з»явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалами Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 жовтня 2016 року відкрито провадження в адміністративній справі, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 14 лютого 2017 року.

Вказані ухвали були направлені рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу позивача.

Проте, як свідчать матеріали справи, конверт з вказаними ухвалами повернувся до суду «за закінченням терміну зберігання».

Крім того, в судові засідання 09.03.2017 року, 20.06.2017 року та 03.10.2017 року позивач не прибув, на адресу Окружного адміністративного суду повернулись поштові відправлення із повістками на вказані дати судових засідань із зазначенням причини повернення «за закінченням терміну зберігання».

Залишаючи без розгляду адміністративний позов, суд першої інстанції, виходив із того, що в судові засідання призначенні на 14.02.2017 року, 09.03.2017 року, 20.06.2017 року та 03.10.2017 року позивач не з`явилися, хоча про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Крім того, позивач не заявляв клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з таких підстав.

Відповідно до частини третьої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції чинній на момент розгляду справи у судді першої інстанції) у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 4 частини першої статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції чинній на момент розгляду справи у судді першої інстанції) передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зі змісту наведених норм процесуального закону вбачається, що необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття та без його заяви про розгляд справи за його відсутності.

Повторне неприбуття позивача, належними чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, в судове засідання необхідно розуміти як послідовне неприбуття двічі чи більше разів на розгляд справи за наявності у справі достовірних даних (доказів) щодо належного повідомлення позивача про дату, час і місце судового розгляду.

Якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, то в такому випадку суд не вправі залишити його позов без розгляду.

Застосування зазначених правових наслідків залежить від таких обставин: належне, відповідно до встановленого процесуальними нормами порядку, повідомлення особи, яка не з'явилась в судове засідання, про час і місце розгляду справи; поважність причини неявки; наявність заяви від позивача про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до статті 33 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції чинній до 15 грудня 2017 року; далі - КАС України) судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями. Повістки про виклик у суд надсилаються особам, які беруть участь у справі, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - особам, які беруть участь у справі, з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов'язковою. Судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації. Повідомлення шляхом надсилання тексту повістки здійснюється за тими самими правилами, що і повідомлення шляхом надсилання повістки, крім випадків, установлених цим Кодексом.

Вручення повістки за правилами статті 35 КАС України здійснюється під розписку. Особа, яка вручає повістку, зобов'язана повернути до адміністративного суду розписку адресата про одержання повістки, яка приєднується до справи.

Частиною одинадцятою статті 35 КАС передбачено, що розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Як вбачається з матеріалів справи, у судові засідання, призначені на 14.02.2017 року, 09.03.2017 року, 20.06.2017 року та 03.10.2017 року, позивач не з'явився.

Крім того, на адресу Окружного адміністративного суду м. Києва повернулись поштові відправлення із повістками на вказані дати судових засідань із зазначенням причини повернення «за закінченням терміну зберігання».

Разом з тим, як свідчать матеріали справи, всупереч приписам пункту 2 частини першої статті 106 КАС України, позивачка не зазначила у позовній заяві інших засобів зв'язку, за якими її можливо повідомити про дату, час та місце судового розгляду.

Таким чином, поштове відправлення з повісткою не вручено ОСОБА_2 з причин, незалежних від суду, який у встановленому процесуальним законом порядку вчинив необхідні дії, спрямовані на повідомлення учасників процесу про дату, час і місце розгляду справи, адже отримання рекомендованих листів адресатом є поза межами судового контролю. Обов'язок суду «повідомити» полягає в тому, щоб інформувати учасника про судове засідання, а не забезпечити його участь.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 30 травня 2018 року у справі №817/3419/15 (адміністративне провадження №К/9901/10385/18).

Отже, у розумінні частини одинадцятої статті 35 КАС України необхідно вважати, що такі повістки про виклик у судове засідання вручені позивачу належним чином.

Наслідки неприбуття в судове засідання особи, яка бере участь у справі визначено статтею 128 КАС України. Так, частиною третьою цієї статті передбачено, що у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 155 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини другої статті 49 КАС України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Частиною другою статті 40 вказаного Кодексу встановлено, що особи, які беруть участь у справі, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

Матеріали справи не містять поданого на виконання вимог цієї норми повідомлення від позивача про неможливість прибуття у судові засідання призначені на 14.02.2017 року, 09.03.2017 року, 20.06.2017 року та 03.10.2017 року з поважних причин, або ж заяви про розгляд справи за його відсутності чи відкладення її розгляду.

У розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду.

Отже, позивач має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 13 грудня 2011 року по справі №17-рп/2011 також визначив, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Таким чином, клегіяс уддів вважає, що позивач був належним чином повідомлений судом про призначення судового засідання призначені на 14.02.2017 року, 09.03.2017 року, 20.06.2017 року та 03.10.2017 року та повтоно не прибув у судові засідання без повідомлення поважних причин неявки та заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав, тому суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про можливість застосування визначеного частиною третьою статті 128 та пунктом 4 частини першої статті 155 КАС України правового наслідку неявки позивача у судове засідання - залишення позову без розгляду.

Посилання апелянта на те, що на адресу позивача, яка зазначена в адміністративному позові не надходила поштова кореспонденція з Окружного адміністративного суду м.Києва за період з 01.10.2016 року по 01.10.2018 року, що підтверджується довідкою поштового відділення №40 ПАТ «Укрпошта», яку нібито додано до апеляційної скарги, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки даний доказ відсутній в матеріалах справи та не наданий позивачем до апеляційної скарги.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 жовтня 2017 року.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 жовтня 2017 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Мельничук В.П.

Повний текст виготовлено: 12 грудня 2018 року.