Справа № 826/8873/16
Суддя: Ісаєнко Юлія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2018-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/8873/16
УХВАЛА

14 грудня 2018 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Ісаєнко Ю.А., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича про відвід суддів Пилипенко О.Є., Шелест С.Б. у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.12.2017 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича про визнання бездіяльності протиправною,

ВСТАНОВИЛА:

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.12.2017 у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 16.02.2018 відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Постановою Верховного Суду від 26.09.2018 касаційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 16.02.2018 скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.11.2018 колегією суддів у складі судді-доповідача: Кузьмишиної О.М., суддів: Шелест С.Б. та Пилипенко О.Є. відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду в судовому засіданні.

27.11.2018 від представника Київського міського голови надійшла заява про відвід суддів Пилипенко О.Є. та Шелест С.Б.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.12.2018 заяву про відвід судді визнано необґрунтованою. Провадження по справі зупинено та передано справу для вирішення відводу.

В порядку, встановленому ст. 31 КАС України, суддю Ісаєнко Ю.А. визначено суддею для вирішення питання про відвід.

Відповідно до правил ч. 8 ст. 40 КАС України, питання про відвід вирішується в порядку письмового провадження.

Згідно частин 1 та 2 ст. 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 39 КАС України установлено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Дослідивши матеріали справи, встановлено, що, в якості підстав для відводу суддів Пилипенко О.Є., Шелест С.Б. вказано, що суддя Шелест С.Б. брала участь у розгляді справ № 826/8860/16, де позов ОСОБА_2 було задоволено. Окрім того, судді Шелест С.Б. та Пилипенко О.Є. брали участь у розгляді справи № 826/8113/16, № 826/8848/16, в яких на користь ОСОБА_4 було присуджено судові витрати на правничу допомогу.

Прийняття суддями рішень на користь позивачів у вищевказаних справах викликають у заявника сумнів у неупередженості та об'єктивності суддів Шелест С.Б., Пилипенко О.Є.

Розглядаючи зазначену заяву про відвід суддів, суд виходить з наступного.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Об'єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об'єктивно обґрунтованими, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється".

Оскільки йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (Рішення ЄСПЛ у справі "Мироненко і Мартенко проти України", "Олександр Волков проти України").

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, слід зазначити, що учасники судового процесу зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів.

Разом з тим, наведені у заяві про відвід суддів обставини не можуть слугувати підставами для відведення суддів як такі, що викликають сумнів у їх неупередженості, оскільки, за правилами частини четвертої статті 36 КАС України, такі обставини не можуть бути підставою для відводу.

Будь-яких належних доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість вказаних суддів в результаті розгляду цієї справи або наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід суддів не вбачається.

Крім того, висловлення певної правової позиції в інших спорах, в контексті процесуальних положень КАС України, не є підставою для відводу, та не свідчить про упередженість суду. Тому, посилання представника Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, висловлені в заяві про відвід судом відхиляються.

Разом з тим, відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.12.2018 визначено новий склад суду: Кузьмишина О.М. (головуючий суддя), Костюк Л.О., Пилипенко О.Є.

Інших обгрунтованих підстав, передбачених ст.ст. 36 та 37 КАС України, для відводу суддів позивачем не вказано.

Отже, оскільки підстав передбачених ст.ст. 36, 37 КАС України, які б перешкоджали суддям брати участь у розгляді даної справи чи свідчили про упередженість не встановлено, суд приходить до висновку, що подана заява про відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 36, 37, 39, 40, 196, 209, 243, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича про відвід суддів Пилипенко О.Є., Шелест С.Б. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.А. Ісаєнко