Справа № 127/15368/18
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2018-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 127/15368/18

Головуючий у 1-й інстанції: Ан О.В.

Суддя-доповідач: Граб Л.С.

13 грудня 2018 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Білої Л.М. Гонтарука В. М. ,

за участю: секретаря судового засідання: Аніщенко А.О.

позивача: ОСОБА_2

представника позивача: ОСОБА_3

передставника відповідача: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Вінницькій області на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 20 листопада 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до головного інспектра будівельного нагляду інспекції відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

В червні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до головного інспектра будівельного нагляду інспекції відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Вінницькій області, в якому просив скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №96 від 06.06.2018, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96-1 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 34 000 грн.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 20 листопада 2018 року позов задоволено: визнано протиправною та скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення головного інспектра будівельного нагляду інспекції відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Вінницькій області №96 від 06.06.2018 про визнання ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУпАП та накладенння адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 34 000 грн., а справу про адміністративне правопорушення закрито.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

В обгрунтуванні апеляційної скарги зазначено, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про задоволення позовних вимог лише з підстав порушення права позивача бути присутнім при розгляді справи.

Також відповідач звернув увагу на те, що частиною другою статті 268 КУпАП визначено перелік справ, при розгляді яких присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, є обов'язковою. Розгляд справ про адміністративне правопорушення передбачене статтею 96-1 КУпАП до них не відноситься.

Крім того, апелянт вказує на те, що позивач 04.06.2018 надав Департаменту письмові пояснення, яким підтвердив, що всі виявлені порушення останнім усунуті шляхом корегування проектної документації.

Відносно самого правопорушення скаржник вказав, що проектна документація не відповідає державним стандартам щодо проектної документації на будівництво об'єктів.

Від позивача відзиву на апеляційну скаргу до суду не надходило.

В судовому засіданні представник відповідача підтримала апеляційну скаргу та просить її задовольнити. В свою чергу, позивач та представник позивача заперечили стосовно задоволення апеляційної скарги і просили рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового процесу, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що 23.05.2018 за результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час викоанння підготовчих та будівельних робіт на об'єкті: "Будівництво комплексу об'єктів торгівлі по вул.Немирівське шосе б/н на території Вінницько-Хутірської сільської ради Вінницького району Вінницької області" посадовими особами ДАБІ у Вінницькій області складено акт №Т/П-23.05/2 та протокол про адміністративне правопорушення.

06.06.2018 на підставі зазначених вище акта та протоколу, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту ДАБІ у Вінницькій області ОСОБА_5 винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №96, якою головного архітектора проектної документації "Будівництво комплексу об'єктів торгівлі по вул.Немирівське шосе б/н на території Вінницько-Хутірської сільської ради Вінницького району Вінницької області" ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 96-1 КУпАП.

Не погоджуючись з вказаною постановою, позивач звернулася до суду за захистом своїх порушених прав.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, порушено права позивача, визначені статтею 268 КУпАП.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи зі слідуючого.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про архітектурну діяльність» державний архітектурно-будівельний контроль-сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру розгляду справ про адміністративні правопорушення та накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, визначено Порядком накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року 244 (далі Порядок № 244) та КУпАП.

Так, п. 2 Порядку № 244 встановлено, що справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", розглядаються органами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема Держархбудінспекцією.

Накладати штрафи від імені Держархбудінспекції мають право головні інспектори будівельного нагляду.

Про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі- уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п.9 Порядку № 244).

У пункті 16 Порядку №244 визначено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Водночас, Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено процесуальні права та гарантії особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Законодавчо закріплений алгоритм дій притягнення особи до адміністративної відповідальності за порушення правил є однією з гарантій особи на повне та об'єктивне з'ясування всіх обставин у кожній конкретній справі з метою запобігання прийняттю протиправних рішень митними органами.

Так, за правилами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Разом з тим, надане особам право на заявлення клопотання, зокрема, про відкладення розгляду справи, за відсутності обґрунтованих доводів для такого відкладення, не є абсолютним та не може перешкоджати розгляду справи у розумні строки, якщо з дій особи вбачається зловживання наданим їй процесуальним правом.

Така ж правова позиція викладена і в постанові Верховного Суду від 28 лютого 2018 року у справі 361/2772/17 (адміністративне провадження К/9901/7729/18).

Як встановлено з матеріалів справи, 06.06.2018 року позивач подав до Департаменту ДАБІ у Вінницькій області заяву про відкладення розгляду справи в зв'язку з погіршенням стану здоров'я, на підтвердження чого надав виписку із медичної карти.

Відповідно до п. 20 Порядку №244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

З матеріалів справи слідує, що заява ОСОБА_2 про перенесення розгляду адміністративної справи розглянута в.о. директора Департаменту ДАБІ у Вінницькій області О.Городянським 08.06.2018, тобто після розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Зі змісту відповіді на заяву № 1002-09-888, зокрема, вбачається, що заява про відкладення розгляду справи надійшла після розгляду справи про адміністративне правопорушення, призначеної на 17 год. 00 хв. 06.06.2018.

Між тим, як видно зі штампу вхідної кореспонденції на копії заяви, наявній в матеріалах справи, остання зареєстрована контролюючим органом 06.06.2018. Відомості про її надходження після 17 години, відсутні.

Крім того, у відповіді на заяву, О.Городняський посилається на те, що відповідно до вимог статті 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою) правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення.

Разом з тим, у абзаці третьому вказаної статті зазначено, що Законами України може бути передбачено й інші строки розгляду справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до п. 6 Порядку №244, штраф за правопорушення може бути накладено на суб'єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

Стосовно доводів представника відповідача про те, що розгляд справ про адміністративні правопорушення, передбачених статтею 96-1 КУпАП не входить до переліку справ встановлених ч.2 ст.268 КУпАП, колегія суддів звертає увагу, що дана правова норма містить перелік справ, розгляд яких можливий лише за наявності особи щодо якої розглядається справа про адміністративне правопорушення, тобто ця особа зобов'язана з'явитись на розгляд справи. А в даному випадку, йдеться про право особи бути присутньою під час розгляду справи відносно останньої про адміністративне правопорушення та користуватись правами, передбаченими ч.1 ст.286 КУпАП.

Твердження представника відповідача з приводу того, що позивач погодився з фактом вчинення правопорушення, подавши до Департаменту ДАБІ у Вінницькій області пояснення стосовно проведення заходу державного нагляду від 04.06.2018 №4, спростовуються поясненнями представника позивача, яка зазначила, що вказані пояснення надані на усунення недоліків проектної документації, а не пояснення з приводу розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Щодо посилань апелянта на те, що проектна документація не відповідає державним стандартам щодо проектної документації на будівництво об'єктів, оскільки позивачем розроблено проект (П) в одну стадію, що не узгоджується з нормами пунктів м4.6.2 та 4.6.3 ДБН 2014, відповідно до яких стадія проект (П) розробляється для об'єктів ІІІ, ІV, V категорії складності та можливе лише при двостадійному або тьохстадійному проектуванні, колегія суддів звертає увагу, що як вказано самим же відповідачем в оскаржуваній постанові, відповідно до розрахунку категорії складності об'єкту він належить до класу наслідків СС1.

Підпунктом11.2 п.11 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45 визначено, що для об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), а також комплексів (будов), до яких входять лише об'єкти з незначними наслідками (СС1), проектування може здійснюватися в одну стадію - стадія робочий проект (далі - стадія РП).

Таким чином, колегія суддів звертає увагу, що допущена технічна неточність у документації, а саме: замість "робочий проект" вказано "проект", не може свідчити про порушення ОСОБА_2 п.9 пп.11.2 п.11 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 77, 243, 272, 286, 288, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Вінницькій області залишити без задоволення, а рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 20 листопада 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Граб Л.С.

Судді Біла Л.М. Гонтарук В. М.