Справа № 823/137/18
Суддя: Ісаєнко Юлія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2018-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/137/18 Суддя (судді) першої інстанції: В.В. Гаращенко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Ісаєнко Ю.А.,

суддів: Мельничука В.П., Земляної Г.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Черкаський турборемонтний завод» на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 16.05.2018 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Черкаський турборемонтний завод» до управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області в особі головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Стеценка Миколи Павловича про визнання протиправними дій та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Черкаський турборемонтний завод» звернулось до суду з позовом до управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області в особі головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Стеценка Миколи Павловича, про визнання протиправними дій головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Стеценка Миколи Павловича та скасування постанови №51/1023-5.5/1455 від 26.12.2017 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 16.05.2018 в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, апелянтом подано апеляційну скаргу з підстав неповного з'ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, та порушення норм матеріального та процесуального права, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

Доводи апелянта обґрунтовані тим, що судом першої інстанції не було враховано наданих позивачем документів та безпідставно прийнято допущену помилку при зазначенні категорії складності як факт внесення до повідомлення про початок будівельних робіт недостовірних відомостей.

Справа розглянута у порядку письмового провадження відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, головним інспектором Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Стеценко М.П. складено акт № 439 від 14.12.2017 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт замовником товариством з обмеженою відповідальністю «Черкаський турборемонтний завод».

Вказаним актом перевірки позивачем до повідомлення про початок виконання будівельних робіт №31 від 23.11.2017 внесено недостовірні відомості, а саме:

- зазначено, що технічний нагляд на об'єкті здійснюється інженером технічного нагляду ОСОБА_3, натомість підтверджуючих документів не надано. Інженер технічного нагляду ОСОБА_3 у заяві від 05.12.2017 повідомив про те що ним не здійснюються обов'язки інженера з технічного нагляду на зазначеному об'єкті та відсутній договір;

- повідомлення подане за формою додатка 2-1 до ПКМУ № 466 щодо об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єкта з незначними наслідками (CC1). В той же час, згідно аркуша №6 робочого проекту визначено категорію складності об'єкта ІІІ.

На підставі виявлених порушень складено протокол стосовно ТОВ «Черкаський турборемонтний завод» № 258 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.12.2017, в якому описано зміст виявленого порушення та вказано, що відповідальність за встановлені порушення передбачена п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Також складено протокол стосовно генерального директора ТОВ «Черкаський турборемонтний завод» ОСОБА_4 №259 про адміністративне правопорушення від 14.12.2017, в якому описано зміст виявленого порушення та вказано, що відповідальність за встановлені порушення передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП.

На підставі акту перевірки та протоколу №258 від 14.12.2017 відповідачем прийнято постанову № 51/1023-5.5/1455 від 26.12.2017, якою Товариство з обмеженою відповідальністю «Черкаський турборемонтний завод» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та застосовано штраф у розмірі 63 432 грн.

Позивач не погоджуючись із зазначеними діями та рішеннями відповідача звернувся з вказаним позовом до суду.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, виходив з того, що позивач не мав права зазначати ОСОБА_3 особою, яка здійснює технічний нагляд, оскільки здійснення технічного нагляду не завершується формальним підписанням договору, та оскільки доводи позивача про допущення помилки при поданні дозвільної документації не є переконливими та не свідчать про правомірність вимог позивача.

Колегія суддів погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 10 ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту і достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, та виконання підготовчих робіт з порушенням вимог, визначених у цій статті.

Пунктом 2 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР передбачено, що суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

За ч. 4 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до замовника, який самостійно виявив допущену технічну помилку і подав відповідну заяву, штрафні санкції за раніше подані з помилками повідомлення або декларацію чи виявлені в них недостовірні дані не застосовуються.

Суд першої інстанції вірно вказав, що в контексті наведених вимог закону, замовник будівництва повинен з особливою уважністю ставитись до заповнення повідомлення про початок виконання будівельних робіт, а в разі самостійного виявлення помилок виправити їх. У протилежному випадку внесення недостовірних відомостей до повідомлення є самостійною підставою для притягнення замовника до відповідальності.

З огляду на вказане, суд апеляційної інстанції критично оцінює посилання апелянта на те, що внесення недостовірних відомостей в декларацію про початок будівельних робіт було здійснено в результаті технічної помилки, позаяк до перевірки було надано робочий проекту об'єкт «Реконструкція цеху з встановленням двох водогрійних котлів на дерев'яних відходах ТОВ «ЧТЗ» віднесено до ІІІ категорії складності, що відповідає класу наслідків СС2.

Вказане порушення у встановленому порядку виявлено контролюючим органом, а відтак є підставою для притягнення позивача до відповідальності, що останнім не спростовано доказами, які б відповідали вимогам ст.ст. 73 - 76 КАС України.

Щодо зазначення недостовірних відомостей про здійснення технічного нагляду інженером з технічного нагляду ОСОБА_3, то колегія суддів вважає висновки суду першої інстанції у вказаній частині також обґрунтованими, з огляду на наступне.

Приписами з ч. 1, 2 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Так, відповідно до п. 5 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 року №903 особи, що здійснюють технічний нагляд:

1) проводять перевірку: наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об'єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо; відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів; відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно-кошторисній документації; виконання підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду;

2) ведуть облік обсягів прийнятих і оплачених будівельно-монтажних робіт, а також будівельно-монтажних робіт, виконаних з недоліками;

3) проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів;

4) повідомляють підряднику про невідповідність виробів, матеріалів та обладнання вимогам нормативних документів;

5) оформляють акти робіт, виконаних з недоліками;

6) беруть участь у проведенні перевірки: робочою комісією якості окремих конструкцій і вузлів, будівельно-монтажних робіт усіх видів, відповідності змонтованого спецобладнання, устатковання і механізмів технічним умовам; органами державного нагляду та архітектурно-будівельного контролю;

7) виконують інші функції, пов'язані з технічним наглядом на відповідному об'єкті.

Судом першої інстанції було викликано та допитано в якості свідка ОСОБА_3, який згідно наданих позивачем документів мав здійснювати технічний нагляд на об'єкті.

Разом з тим, ОСОБА_3 пояснив, що підписав примірник договору № 50 від 30.09.2017 про здійснення технічного нагляду за процесом будівництва із Товариством з обмеженою відповідальністю «Черкаський турборемонтний завод» та передав його для підписання уповноваженою особою товариства, однак не отримав свого примірника договору, не отримував кошти в якості оплати наданих послуг, не надавав свою згоду на включення про нього відомостей до повідомлення про початок виконання будівельних робіт, не здійснював та не збирався здійснювати технічний нагляд за процесом будівництва об'єкту «Реконструкція цеху з встановленням двох водогрійних котлів на дерев'яних відходах ТОВ «ЧТЗ».

З огляду на вказане, суд першої інстанції правомірно не врахував в якості доказу договір №50 від 30.09.2017, позаяк за встановлених обставин справи, відсутні належні докази виконання зазначеного договору. Не спростовано зазначених висновків апелянтом і під час апеляційного розгляду справи.

Крім того, після скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт №31 від 23.11.2017 «Реконструкція цеху з встановленням двох водогрійних котлів на дерев'яних відходах Товариства з обмеженою відповідальністю «Черкаський турборемонтний завод» подано на реєстрацію нове повідомлення, де вказано особу, яка здійснює технічний нагляд на об'єкті - ОСОБА_6 (кваліфікаційний сертифікат AT №006823). За результатами розгляду подане повідомлення зареєстровано управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області 07.03.2018 за №90.

Відтак, зазначаючи здійснення технічного нагляду інженером ОСОБА_3, який фактично такого нагляду не здійснював, Товариством з обмеженою відповідальністю «Черкаський турборемонтний завод» допущено порушення вимог Закону України «Про архітектурну діяльність».

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає необґрунтованими доводи апелянта щодо неврахування наданих позивачем документів та допущення помилки при зазначенні категорії складності, з огляду на спростування зазначених посилань вищевикладеними аргументами та обставинами справи. А відтак, суд першої інстанції правомірно відмовив у задоволенні позовних вимог.

Стосовно інших посилань апеляційної скарги, то колегія суддів критично оцінює такі з огляду на їх необґрунтованість, та зазначає, що згідно п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Крім того, судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 242, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Черкаський турборемонтний завод» залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 16.05.2018 - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

(Постанову у повному обсязі складено 12.12.2018)

Головуючий суддя Ю.А. Ісаєнко

Суддя Г.В. Земляна

Суддя В.П. Мельничук