Справа № 810/3756/16
Суддя: Ханова Р.Ф.
Дата ухвалення: 2018-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

Київ

18 грудня 2018 року

справа №810/3756/16

адміністративне провадження №К/9901/34690/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Ханової Р.Ф.,

суддів: Гончарової І.А., Олендера І.Я.

при секретарі судового засідання Гутніченко А.М.

за участю представників

позивача - Давидович В.М. на підставі Ордеру серії КВ №289415 від 17 грудня 2018 року

відповідача - Морозова П.В. за дов. від 12 листопада 2018 року №13699/9/10-36-10,

Загороднього С.С. за дов. від 23 лютого 2018 року №1985/9/10-36-10-03,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Біотестлаб» на постанову Київського окружного адміністративного суду від 24 січня 2017 року у складі судді Лиска І.Г. та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2017 року у складі колегії суддів Собківа Я. М., Вівдиченко Т. Р., Лічевецького І. О.у справі №810/3756/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Біотестлаб» до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

У С Т А Н О В И В :

У листопаді 2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Біотестлаб» (далі - Товариство, платник податків, позивач у справі) звернулося до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області (далі - податковий орган, відповідач у справі) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 09 листопада 2016 року №, яким збільшено грошове зобов'язання за платежем "антидемпінгове мито" на загальну суму 135 782 грн. 85 коп., з них за основним платежем у розмірі 90 521 грн 90 коп. та за штрафними (фінансовими) санкціями у сумі 45 260 грн 95 коп., №, яким збільшено суму грошового зобов'язання з податку на додану вартість у сумі 25 701 грн 24 коп., з яких за податковими зобов'язаннями у розмірі 17 134 грн 16 коп. та за штрафними (фінансовими) санкціями у сумі 8 567 грн 08 коп.

24 січня 2017 року постановою Київського окружного адміністративного суду, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2017 року, у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суди попередніх інстанцій висновувалися з доведення податковим органом складу податкових правопорушень, передбачених пунктом 190.1 статті 190 Податкового кодексу України, а також Рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 24 квітня 2013 року № АД-293/2013/4423-06.

12 квітня 2017 року платником податків подана касаційна скарга до Вищого адміністративного суду України.

У касаційній скарзі Товариство посилається на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, а саме положень статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України та статті 123 Податкового кодексу України, у зв'язку з чим просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій та направити справу на новий розгляд в першу інстанцію.

21 квітня 2017 року ухвалою Вищого адміністративного суду України (суддя - Єрьомін А. В.) відкрито касаційне провадження та витребувано з Київського окружного адміністративного суду справу №810/3756/16.

06 березня 2018 року справу №810/3756/16 передано до Верховного Суду.

Відповідач своїм правом на подання відзиву на касаційну скаргу, не скористався, що не є передбаченою процесуальним законодавством неможливістю для розгляду та вирішення справи.

Згідно з частиною третьою статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Верховний Суд, переглянувши судові рішення в межах доводів та вимог касаційних скарг та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права вбачає підстави для часткового задоволення касаційної скарги.

Касаційний розгляд справи здійснюється у відкритому судовому засіданні відповідно до вимог статті 344 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Зазначеним вимогам закону судові рішення частково не відповідають.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що у період з 30 вересня 2016 року по 04 жовтня 2016 року податковим органом проведено документальну невиїзну перевірку стану дотримання Товариством вимог законодавства України з питань державної митної справи при ввезенні товарів, митне оформлення яких здійснене згідно митних декларацій від 01 жовтня 2015 року №100270005/2015/317167 та від 25 листопада 2015 року №100270005/2015/317765, за результатами якої 19 жовтня 2016 року складено акт перевірки №0007/6/10-36-14-10/38692696 (далі - акт перевірки).

19 листопада 2016 року виконуючим обов'язки податкового органу згідно з підпунктом 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України, на підставі акта перевірки прийнято спірні податкові повідомлення-рішення.

Податковим повідомленням-рішенням № за порушення рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 24 травня 2013 року №АД-293/2013/4423-06 позивачу збільшено суму грошового зобов'язання за платежем «антидемпінгове мито» на загальну суму 135 782 грн 85 коп., у тому числі 90 521 грн 90 коп. за основним платежем та 45 260 грн 95 коп. за штрафними (фінансовими) санкціями.

Податковим повідомленням-рішенням № за порушення пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України Товариству збільшено суму грошового зобов'язання з податку на додану вартість у сумі 25 701 грн 24 коп., у тому числі 17 134 грн 16 коп. за податковим зобов'язанням та 8 567 грн 08 коп. за штрафними (фінансовими) санкціями.

Правовою підставою застосування штрафних (фінансових) санкцій податковими повідомленнями-рішеннями визначено положення пункту 123.1 статті 123 Податкового кодексу України.

Склад правопорушень доводиться податковим органом на підставі того, що позивачем за вказаними митними деклараціями розмитнено, зокрема, товар, який підпадає під дію рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 24 травня 2013 року №АД-293/2013/4423-06 і при цьому не надано до митного органу належним чином оформленого документа про походження такого товару.

Як встановлено судами попередніх інстанцій позивачем з метою розмитнення товару, отриманого на підставі контракту від 01 травня 2014 року №0105/2014, укладеного з компанією «Hongkong Liberty Trading Limited» (скляні флакони з кольорового скла), подано до митного органу митні декларації від 01 жовтня 2015 року №100270005/2015/317167 та від 25 листопада 2015 року №100270005/2015/317765.

На підтвердження коду УКТ ЗЕД до названих декларацій позивачем долучено сертифікати від 07 серпня 2015 року AQSIQ140745817 та від 08 жовтня 2015 року AQSIQI140745826, видані уповноваженим органом Китаю.

Для однієї з задекларованих у цих митних деклараціях товарних позицій, а саме для товару «скляні флакони з кольорового скла, місткістю не більше як 2,5 л (для зберігання упакування ветеринарних вакцин, що використовуються для потреб власного виробництва): флакон скляний, коричневий, місткістю 100 мл., діаметр горловини 20 мм. Торговельна марка. Youlyy Industrial Co, Ltd, Торговельна марка: Youlyy Industrial» на підставі наданих сертифікатів задекларовано УКТ ЗЕД .

20 травня 2016 року відповідачем прийнято Рішення про визначення коду товару № КТ-172-2016 згідно з яким відповідних товар класифіковано у товарній під категорії .

Підставою такої класифікацій стало рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 24 травня 2013 року №АД-293/2013/4423-06 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в України тари медичного призначення місткістю до 0,15 л походженням з Російської Федерації» (далі - Рішення).

Цим Рішенням, строком на п'ять років, застосовано остаточні антидемпінгові заходи імпорту в Україну товару, що має такий опис: скляна тара медичного призначення місткістю до 0,15 л походженням з Російської Федерації, що виробляється зі скла марок ОС та ОС-1 світлозахисного з рівномірним забарвленням та класифікується згідно з УКТЗЕД за кодами 7010 90 71 10 і 7010 90 79 00, без сертифікату про походження товару здійснюється зі сплатою остаточного антидемпінгового мита за ставкою 27,99%, визначеною «для інших експортерів».

Міжвідомча комісія з міжнародної торгівлі є Спеціалізованим органом оперативного державного регулювання в сфері зовнішньоекономічної діяльності, який очолює Голова, що за посадою є Міністром економіки та з питань європейської інтеграції України. Персональний склад Комісії затверджується Кабінетом Міністрів України за поданням Голови Комісії. Акти Комісії, зокрема щодо застосування антидемпінгових заходів, є обов'язковими для виконання (стаття 5 Закону України від 22 грудня 1998 року «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту».

Частиною третьою статті 44 Митного кодексу України передбачено, що у разі ввезення товару на митну територію України сертифікат про походження товару подається обов'язково, серед іншого, на товари, щодо ввезення яких в Україну застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законами України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту".

Згідно з частиною третьою статті 48 Митного кодексу України у разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.

За змістом частини другої статті 271, 275 Митного кодексу України до особливих видів належить, зокрема, антидемпінгове мито, яке встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об'єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.

Частиною дев'ятою статті 280 Митного кодексу України визначено, що особливі види мита нараховуються за ставками, встановленими рішеннями Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі про застосування антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів, відповідно до законів України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", "Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну".

Відтак, рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі про застосування антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів є обов'язковим до застосування митними органами при визначенні, зокрема, антидемпінгового мита.

У цій справі судами встановлено, що позивачем під час проходження митних процедур не було сплачено антидемпінгове мито, внаслідок надання до митного органу сертифікатів AQSIQ140745817 від 07 серпня 2015 року та AQSIQI140745826 від 08 жовтня 2015 року, виданих уповноваженим органом Китаю.

Згідно з пунктом 54.4 статті 54 Податкового кодексу України у разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей щодо країни походження, вартісних, кількісних або якісних характеристик, які мають значення для оподаткування товарів і предметів при ввезенні (пересиланні) на митну територію України або територію спеціальної митної зони або вивезенні (пересиланні) товарів і предметів з митної території України або території спеціальної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, митний орган має право самостійно визначити базу оподаткування та податкові зобов'язання платника податків шляхом проведення дій, визначених пунктом 54.3 цієї статті, на підставі відомостей, зазначених у таких документах.

Відповідно до підпункту 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, в тому числі, якщо результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження або завищення податкових зобов'язань, визначених платником податків у митних деклараціях.

Реалізація повноважень щодо здійснення контрольних дій після завершення процедури митного оформлення можлива шляхом звернення митних органів національного рівня за відповідною інформацією до митних органів інших держав. Наявність таких повноважень цілком відповідає змісту пункту 5 Додатку «H» Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур від 18 травня 1973 року та статті 2 глави 2 Міжнародної конвенції про взаємну адміністративну допомогу у відверненні, розслідуванні та припиненні порушень митного законодавства від 09 червня 1977 року.

З метою перевірки достовірності сертифікатів відповідачем надіслано лист від 29 січня 2016 року №1357/5/99-99-25-02-03-16 до Шаньдунської імпортно-експертної інспекції та бюро карантину Народної республіки Китай.

За результатами перевірки достовірності (автентичності) сертифікатів, на підставі відповіді уповноваженого органу Китаю, Департамент адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання Державної фіскальної служби України листом від 12 серпня 2016 року №27486/7/99-99-19-03-02-17 повідомив Київську міську митницю Державної фіскальної служби про факт фальсифікації сертифікатів AQSIQ140745817 від 07 серпня 2015 року та AQSIQI140745826 від 08 жовтня 2015 року.

Судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що у документах, поданих Товариством до митного оформлення товару: Віll of lading, інвойсах та пакувальних листах зазначено назву товару «amber glass bottle» (у перекладі «amber» означає - бурштиновий), тобто колір зазначених флаконів тотожний кольору товару на який встановлено антидемпінгове мито, місткість та призначення товару також співпадають із тими, що визначені у Рішенні.

У подальшому сертифікати на підтвердження характеристик і складу скла, яке за зовнішнім описом може бути об'єктом антидемпінгового мита позивачем до митних органів не надано. Не надано їх під час розгляду у судах першої та апеляційної інстанції.

Верховний Суд, враховуючи встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи, погоджується з висновками судів попередніх інстанцій щодо доведеності складу правопорушень, покладених в основу прийняття спірних податкових повідомлень-рішень. Суд вважає, що відповідачем надано належні та допустимі докази порушення позивачем вимог Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 24 травня 2013 року №АД-293/2013/4423- 06, що призвело до несплати антидемпінгового мита за ставкою мита 27,99% і як наслідок заниження бази оподаткування податком на додану вартість на суму антидемпінгового мита.

Обґрунтування касаційної скарги Товариства щодо відсутності складу податкових правопорушень зводяться виключно до непогодження з оцінкою, наданою судами першої та апеляційної інстанцій повно і всебічно встановленим обставинам справи, що є поза межами касаційного перегляду.

Водночас Верховний Суд погоджується з доводами касаційної скарги, що відповідачем не доведена правомірність застосування штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 50% від суми визначених податкових зобов'язань. Відзив податкового органу також не містить жодних аргументів на спростування доводів касаційної скарги у цій частині.

Відповідно до частини другої статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України, підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Верховний Суд визнає, що судами попередніх інстанцій не досліджено спірні податкові повідомлення-рішення на предмет правомірності застосування штрафних (фінансових) санкцій, їх розмір з огляду на наявність/відсутність повторного протягом 1095 днів після визначення контролюючим органом сум податкових зобов'язань вчинення позивачем вказаного правопорушення, що обумовлює скасування судових рішень в частині відмови у задоволенні позову про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень в частині застосування штрафних (фінансових) санкцій із направленням справи у цій частині на новий розгляд.

Керуючись статтями 341, 344, 349, 350, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Біотестлаб» задовольнити частково.

Постанову Київського окружного адміністративного суду від 24 січня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2017 року у справі №810/3756/16 скасувати в частині відмови у задоволенні позову про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 09 листопада 2016 року №, № в частині застосування штрафних (фінансових) санкцій у сумі 8 567 грн 08 коп, направити в цій частині справу №810/3756/16 на новий розгляд до Київського окружного адміністративного суду.

В іншій частині постанову Київського окружного адміністративного суду від 24 січня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2017 року у справі №810/3756/16 залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Р.Ф. Ханова

Судді: І.А. Гончарова

І.Я. Олендер