Справа № 127/23804/18
Суддя: Полотнянко Ю.П.
Дата ухвалення: 2018-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 127/23804/18

Головуючий у 1-й інстанції: Ан О.В.

Суддя-доповідач: Полотнянко Ю.П.

18 грудня 2018 року м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Полотнянка Ю.П.

суддів: Загороднюка А.Г. Драчук Т. О.

за участю:

секретаря судового засідання: Аніщенко А.О.,

позивача: ОСОБА_2

представника позивача: ОСОБА_3,

представника відповідача: Кирилюка Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Вінницькій області на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 27 листопада 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Вінницькій області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, закриття провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В :

у вересні 2018 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, закриття провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 27.11.2018 позов задоволено:

- скасовано постанову № 126 по справі про адміністративне правопорушення від 03.09.2018 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за статтею 96 ч.4 КУпАП;

- закрито провадження по справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 96 ч.4 КУпАП;

- судові витрати ( судовий збір) віднесено за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень - Департаменту Державного архітектурно-будівельної інспекції в Вінницькій області.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу з підстав неповного та поверхневого з'ясування обставин по справі, у зв'язку з чим, апелянт просить скасувати вказане рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову.

В судовому засіданні позивач та її представник заперечували проти вимог апеляційної скарги та просили залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Представник відповідача доводи апеляційної скарги підтримав в повному обсязі та просив скасувати рішення суду першої інстанції, в позові відмовити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача та представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити частково, а рішення суду першої інстанції змінити, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, за результатами позапланової перевірки на об'єкті: реконструкція частини житлового будинку з влаштуванням мансардного поверху по просп. Незалежності 221, у м. Могилів-Подільському Вінницької області, 27.08.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Августіновим А.Б. складено акт №Т/ПП-27.08/1 та протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно вказаних акту та протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_2 самочинно без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт здійснює реконструкцію частини житлового будинку з влаштуванням мансардного поверху по просп. Незалежності, 221 у м. Могилів-Подільський, Вінницької області, чим порушила вимоги частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466.

27.08.2018 приписом №С-27.08/1 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Августінова А.Б. зобов'язано ОСОБА_2 привести об'єкт будівництва у відповідність до вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних стандартів, будівельних норм і правил до 27.10.2018 та приписом №С-27.08/2 зобов'язано позивача негайно зупинити виконання будівельних робіт з 27.08.2018.

03.09.2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Августіновим А.Б. винесено постанову №126, якою ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950 грн.

Не погоджуючи із вказаною постановою відповідача, позивач звернулася до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив із відсутності доказів вчинення позивачем адміністративного правопорушення, а також із порушення відповідачем прав позивача, передбачених ст. 268 КУпАП, а саме розгляд справи про адміністративне правопорушення за відсутності позивача та не допущення до участі у справі її захисника.

Колегія суддів частково не погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 96 КУпАП, виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як встановлено з матеріалів справи, висновки відповідача про порушення позивачем ч. 4 ст. 96 КУпАП ґрунтуються на тому, що ОСОБА_2 самочинно без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт здійснює реконструкцію частини житлового будинку з влаштуванням мансардного поверху по просп. Незалежності 221, у м. Могилів-Подільському Вінницької області.

В підтвердження здійснення позивачем реконструкції частини житлового будинку, який знаходиться по просп. Незалежності 221, у м. Могилів-Подільському, Вінницької області, відповідачем надано до суду першої інстанції матеріали фотофіксації цього будинку (а.с.51-52).

Колегія суддів зазначає, що відповідно до п.3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку обєкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечуються удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Однак, відповідачем не надано доказів в підтвердження вчинення позивачем саме реконструкції частини будинку, оскільки не надано доказів того, що здійснена позивачем реконструкція будинку передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечуються удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг, а із наданих відповідачем матеріалів фотофіксації достовірно визначити вказане не можливо.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність доказів вчинення позивачем адміністративного правопорушення, в тому числі доказів вчинення реконструкції частини будинку, а тому постанова відповідача про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 96 КУпАП підлягає скасуванню, а провадження по справі про адміністративне правопорушення закриттю.

Крім того, мотивуючи задоволення позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку про порушення відповідачем прав позивача передбачених ст. 268 КУпАП, в тому числі право на захист, що на думку колегії суддів апеляційної інстанції є помилковим з наступних підстав

Відповідно до частин 1 та 2 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Пунктами 2, 5 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктами 17, 19 Порядку № 553 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до пункту 21 Порядку № 553 у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Судом встановлено, що у зв'язку з відмовою позивача від отримання матеріалів перевірки та від їх підписання, 28.08.2018 відповідач направив на адресу позивача всі матеріали проведеної перевірки, зокрема і протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, що розгляд справи відбудеться о 15 годині 00 хвилин 03 вересня 2018 року в приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області. Вказані матеріали перевірки отримані позивачем 30.08.2018, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.48).

Висновки суду першої інстанції про те, що відповідачем було порушено права позивача передбачені ст. 268 КУпАП, зокрема справа про адміністративне правопорушення була розглянута за відсутності позивача, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки відповідачем були вчинені всі залежні від нього дії, передбачені законодавством, без жодних зволікань з метою належного повідомлення позивача про розгляд його справи про адміністративне правопорушення. Інформація щодо дати, часу та місця розгляду справи містилась у протоколі про адміністративне правопорушення від 27.08.2018, який позивач отримала 30.08.2018, тому колегія суддів рахує, що ОСОБА_2 належним чином та завчасно повідомлена про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Разом з тим, відповідно до абз.2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, 173-2, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов'язковою.

Отже, з наведеного можна зробити висновок, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 96 КУпАП, присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності не є обов'язковою, а тому відповідачем правомірно розглянуто справу про адміністративне правопорушення за відсутності ОСОБА_2, яка була належним чином та завчасно повідомлена про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Що стосується доводів позивача про те, до участі у справі не було допущено її захисника та не задоволено клопотання про відкладення розгляду справи,що відповідачем не було задоволено клопотання захисника ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи та не допущено до участі у справі, то слід зазначити наступне.

Як встановлено з матеріалів справи, 03.09.2018 захисником ОСОБА_2 адвокатом ОСОБА_3 до відповідача було подано клопотання про відкладення розгляду справи, у зв'язку з наданням додаткових доказів. Однак, як вбачається із листа від 03.09.2018 №27-П-327-4 (а.с.50) відповідачем не задоволено вказане клопотання, оскільки адвокатом ОСОБА_3 як захисником ОСОБА_2 не надано необхідних документів для підтвердження повноважень.

Відповідно до ст.268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право, зокрема при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

Відповідно до абз.2 ст. 271 КУпАП, повноваження адвоката на участь у розгляді справи підтверджуються довіреністю на ведення справи, посвідченою нотаріусом або посадовою особою, якій відповідно до закону надано право посвідчувати довіреності, або ордером чи дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, або договором про надання правової допомоги. До ордера обов'язково додається витяг з договору, в якому зазначаються повноваження адвоката або обмеження його прав на вчинення окремих дій як захисника. Витяг засвідчується підписами сторін.

Частиною 1 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи наявні ксерокопія ордера від 03.09.2018 (серія ВН №064033) та ксерокопія свідоцтва про право на зайняття адвокатської діяльністю від 15.11.2017 (серія ВН №000084), проте відсутній договір, в якому зазначаються повноваження адвоката або обмеження його прав на вчинення окремих дій як захисника.

Отже, судова колегія апеляційної інстанції погоджується із доводами апелянта про відсутність законних підстав для задоволення клопотання ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи, оскільки ОСОБА_3 не надано передбачених законодавством необхідних документів для підтвердження її повноважень як захисника ОСОБА_2

Таким чином, не врахування вищеперелічених обставин призвело до частково невірної мотивації рішення судом першої інстанції, а тому рішення суду підлягає зміні.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Відповідно до ч. 4 ст. 317 КАС України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Враховуючи зазначене, суд апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення порушено норми матеріального права, а також враховано не всі встановлені у справі обставини, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому оскаржуване рішення підлягає зміні з мотивів викладених в мотивувальній частині постанови.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Вінницькій області задовольнити частково.

Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 27 листопада 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Вінницькій області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, закриття провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності змінити з мотивів викладених в мотивувальній частині постанови.

В решті рішення залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена відповідно до частини 3 статті 272 КАС України.

Головуючий Полотнянко Ю.П.

Судді Загороднюк А.Г. Драчук Т. О.