Справа № 826/12724/17
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2018-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Мельничука В.П.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Техносалікс" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2018 року, суддя Катющенко В.П., у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Техносалікс" до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

У С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Техносалікс" звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 12.07.2017 року № про застосування штрафних санкцій в сумі 133804,75 грн.

Позовні вимоги обґрунтувано тим, що відповідач не має права досліджувати питання дотримання позивачем граничних термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних за період з 24.09.2016 року по 31.12.2016 року шляхом проведення камеральної перевірки, оскільки у редакції Податкового кодексу України (далі - ПК України), що діяла до 01.01.2017 року, такі повноваження контролюючого органу під час проведення камеральної перевірки були відсутні. Також позивач вважає, що відповідачемі порушено терміни проведення камеральної перевірки. Крім того, на думку позивача, накладення штрафу за порушення термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних, встановлених статтею 231 Податкового кодексу України, тягне за собою накладення штрафу у відсотковому відношенні від суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування. Натомість, відповідачем застосовані штрафні санкції з від'ємних обсягів пального, зазначених ТОВ «Техносалікс» у розрахунках коригування.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2018 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Заслухавши суддю-доповідача, осіб, що з'явились у судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що 20.06.2017 року посадовою особою Головного управління ДФС у Київській області проведено камеральну перевірку щодо порушення ТОВ «Техносалікс» порядку реєстрації акцизних накладних та розрахунків коригування до таких накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних, за результатами якої складено акт № 40/10-36-40/40590881 (а.с. 17-20).

Актом перевірки зафіксовано порушення позивачем граничних термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних, встановлених статтею 231 Податкового кодексу України.

На підставі виявленого порушення, 12.07.2017 року контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від 12.07.2017 року № , яким до ТОВ «Техносалікс» застосовані штрафні санкції на суму 133804,75 грн (а.с. 21).

Не погодившись з вказаним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до Державної фіскальної служби України зі скаргою від 01.08.2017 року № 04/014/1018 (а.с. 23-24).

За результатами розгляду скарги ДФС було прийнято рішення від 20.09.2017 року № 20965/6/99-99-11-03-01-25, яким скаргу ТОВ «Техносалікс» залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Київській області від 12.07.2017 року № - без змін (а.с. 25-27).

Позивач, вважаючи, що у контролюючого органу не було підстав для прийняття податкового повідомлення-рішення, звернувся до суду з даним адміністративним позовом з метою захисту порушених прав та охоронюваних законом інтересів.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Спірні правовідносини регулюються нормами Конституції України, Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з підпунктом 212.1.15 пункту 212.1 статті 212 ПК України платником акцизного податку є особа, яка реалізує пальне.

За правилами пункту 231.1 статті 231 ПК України платник податку при реалізації пального зобов'язаний скласти в електронній формі акцизну накладну за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД реалізованого пального та зареєструвати в Єдиному реєстрі акцизних накладних з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи.

Платник податку зобов'язаний скласти акцизну накладну на обсяги пального, використаного для власного споживання; реалізованого та/або використаного для виробництва непідакцизної продукції на умовах, встановлених статтею 229 цього Кодексу; втраченого як у межах, так і понад встановлені норми втрат; зіпсованого, знищеного, в тому числі внаслідок аварії, пожежі, повені, інших форс-мажорних обставин чи з іншої причини, пов'язаної з природним результатом, а також внаслідок випаровування в процесі виробництва, обробки, переробки, зберігання чи транспортування такого пального.

Згідно з пунктом 231.2 статті 231 ПК України форма та порядок заповнення акцизної накладної затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.

За приписами пункту 231.3 статті 231 ПК України акцизна накладна складається платником податку в день реалізації пального при кожній повній або частковій операції з реалізації пального.

У разі здійснення операцій з реалізації пального, які передбачають відпуск пального через паливороздавальні колонки на автомобільних заправних станціях (комплексах), автомобільних газових заправних станціях, акцизна накладна складається у день проведення відпуску пального через паливороздавальні колонки на таких станціях незалежно від того, коли відбувся перехід права власності на таке пальне.

Акцизна накладна може бути складена за щоденними підсумками операцій (якщо акцизні накладні не були складені на ці операції) за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД у разі здійснення реалізації пального за готівку кінцевому споживачеві (який не є платником акцизного податку), розрахунки за які проводяться через касу / реєстратори розрахункових операцій або через банківську установу чи платіжний пристрій (безпосередньо на поточний рахунок особи, що реалізує пальне). При цьому окремі обов'язкові реквізити акцизної накладної, що ідентифікують отримувача пального, визначені підпунктами "г" та "ґ" пункту 231.1 цієї статті, не заповнюються.

У разі забезпечення безперервного постачання пального особа, яка реалізує пальне, може скласти для кожного отримувача пального зведені акцизні накладні за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД не пізніше останнього дня такого місяця на весь обсяг реалізованого пального протягом такого місяця.

Для цілей цього пункту під безперервним постачанням вважається забезпечення особою, яка реалізує пальне, можливості для отримувачів пального (контрагентів) отримувати пальне в будь-яку годину доби та будь-який день відповідного місяця.

Акцизна накладна може бути складена не пізніше останнього дня звітного місяця на загальний обсяг втраченого пального протягом такого місяця за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, що втрачено.

Пунктами 231.5-231.6 статті 231 ПК України встановлено, що при реалізації пального особа, яка реалізує пальне, зобов'язана в установлені терміни скласти акцизну накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі акцизних накладних, така реєстрація вважається наданням акцизної накладної отримувачу пального. Акцизні накладні, які не надаються отримувачу пального, та акцизні накладні / розрахунки коригування, складені за операціями з реалізації пального суб'єктам господарювання та фізичним особам, які не є платниками акцизного податку, також підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

Реєстрація акцизних накладних та/або розрахунків коригування у Єдиному реєстрі акцизних накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Підтвердженням особі, що реалізує пальне, про прийняття її акцизної накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру акцизних накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання акцизної накладної / розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі акцизних накладних, отримувач пального надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру акцизних накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію акцизної накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних та акцизну накладну / розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі акцизна накладна / розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі акцизних накладних та отриманими отримувачем пального.

З метою отримання особою, яка реалізує пальне, зареєстрованого в Єдиному реєстрі акцизних накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних отримувачем пального, така особа, що реалізує пальне, надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру акцизних накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі акцизних накладних та отриманим особою, яка реалізує пальне.

Датою та часом надання акцизної накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

За приписами пункту 231.7 статті 231 ПК України, якщо після реалізації пального відбувається повернення частини чи всього обсягу пального особі, яка реалізує пальне, або виникає потреба у виправленні помилок, допущених при складанні акцизної накладної, показники такої акцизної накладної підлягають коригуванню шляхом складання розрахунку коригування та реєстрації його в Єдиному реєстрі акцизних накладних: особою, яка реалізує пальне, якщо передбачається збільшення обсягів реалізованого пального або якщо коригування показників у підсумку не змінює обсяг реалізованого пального; отримувачем пального, якщо передбачається зменшення обсягів реалізованого пального, для чого особа, яка реалізує пальне, надсилає складений розрахунок коригування отримувачу пального. При цьому особа, що реалізує пальне, має право зменшити обсяг реалізованого пального за таким розрахунком коригування після його реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних отримувачем пального.

Розрахунок коригування, складений платником податку до акцизних накладних з реалізації пального не платникам акцизного податку, або розрахунок коригування, складений за іншими операціями, ніж реалізація пального отримувачам пального, підлягає реєстрації у Єдиному реєстрі акцизних накладних таким платником податку.

Як вбачається із матеріалів справи, підставою для прийняття оскаржуваного рішення став висновок контролюючого органу про порушення позивачем строків реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних, а саме: акцизна накладна від 28.09.2016 № 331 на суму 1975743,50 грн зареєстрована 15.10.2016 (граничний термін реєстрації в ЄРАН - 13.10.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 2); розрахунок № 17 від 31.10.2016 коригування показників до акцизної накладної № 331 від 28.09.2016 на суму 14,00 грн зареєстровано 17.11.2016 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 15.11.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 2); акцизна накладна № 335 від 24.09.2016 на суму 9148,00 грн зареєстрована 15.10.2016 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 09.10.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 6); акцизна накладна № 334 від 24.09.2016 на суму 3958,00 грн зареєстрована 15.10.2016 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 09.10.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 6); розрахунок № 15 від 28.09.2016 коригування показників до акцизної накладної № 331 від 28.09.2016 на суму 215881,65 грн зареєстровано 24.11.2016 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 13.10.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 42); акцизна накладна № 540 від 31.10.2016 на суму 17,50 грн зареєстрована 17.11.2016 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 15.11.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 2); акцизна накладна № 333 від 28.09.2016 на суму 976291,00 грн зареєстрована 15.10.2016 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 13.10.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 2); акцизна накладна № 332 від 28.09.2016 на суму 882022,00 грн зареєстрована 15.10.2016 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 13.10.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 2); акцизна накладна № 752 від 01.11.2016 на суму 10,70 грн зареєстрована 14.12.2016 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 16.11.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 28); розрахунок № 42 від 30.11.2016 коригування показників до акцизної накладної № 333 від 28.09.2016 на суму 0,02 грн зареєстровано 31.01.2017 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 15.12.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 47); розрахунок № 53 від 30.11.2016 коригування показників до акцизної накладної № 737 від 30.11.2016 на суму 1,15 грн зареєстровано 08.02.2017 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 15.12.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 55); розрахунок № 52 від 30.11.2016 коригування показників до акцизної накладної № 737 від 30.11.2016 на суму 1,15 грн зареєстровано 08.02.2017 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 15.12.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 55); розрахунок № 55 від 31.01.2017 коригування показників до акцизної накладної № 1071 від 31.01.2017 на суму 121747,00 грн зареєстровано 09.03.2017 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 15.02.2017, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 22); розрахунок № 44 від 30.11.2016 коригування показників до акцизної накладної № 332 від 28.09.2016 на суму 0,02 грн зареєстровано 31.01.2017 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 15.12.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 47); розрахунок № 24 від 28.09.2016 коригування показників до акцизної накладної № 333 від 28.09.2016 на суму 74,2 грн зареєстровано 05.01.2017 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 13.10.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 84); розрахунок № 43 від 30.11.2016 коригування показників до акцизної накладної № 332 від 28.09.2016 на суму 0,02 грн зареєстровано 31.01.2017 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 15.12.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 47); розрахунок № 25 від 28.09.2016 коригування показників до акцизної накладної № 332 від 28.09.2016 на суму 7380,00 грн зареєстровано 05.01.2017 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 13.10.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 84); розрахунок № 41 від 30.11.2016 коригування показників до акцизної накладної № 333 від 28.09.2016 на суму 0,02 грн зареєстровано 31.01.2017 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 15.12.2016, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 47); акцизна накладна № 1721 від 21.03.2017 на суму 501,5 грн зареєстрована 20.04.2017 (граничний термін реєстрації в ЄРАН 05.04.2017, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації - 15).

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

З матеріалів справи та апеляційної скарги слідує, що сам факт порушення товариством податкового законодавства щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не спростовується позивачем, спірним є питанням звільнення товариства від відповідальності з підстав не охоплення предметом камеральної перевірки питань своєчасності реєстрації податкових накладних.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що право проводити камеральні перевірки щодо дотримання термінів реєстрації податкових накладних контролюючий орган набув лише з 01.01.2017 року.

Проте, такі доводи апелянта колегія суддів не приймає до уваги з огляду на наступне.

Відповідно до приписів п. 75.1 статті 75 Податкового кодексу контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до п. 75.1.1 Податкового кодексу камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Порядок проведення камеральної перевірки встановлено статтею 76 Податкового кодексу , пунктами 76.1 та 76.2 якої передбачено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами органу державної податкової служби без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Згідно із п. 76.3. Податкового кодексу камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Тобто, об'єктом камеральної перевірки за положеннями цієї норми є серед іншого дані Єдиного реєстру податкових накладних. Саме аналізуючи дані цього реєстру у ході проведення камеральної перевірки контролюючим органом встановило порушення товариством граничних термінів реєстрації податкових накладних за період з 24.09.2016 по березень 2017 року, що і стало підставою для накладення штрафу.

Особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, зокрема Єдиного реєстру податкових накладних, арифметичних та/або методологічних помилок, або інших відомостей, які призвели до заниження/завищення податкових зобов'язань або свідчать про допущені платником податків порушення термінів, порядку реєстрації податкових накладних, акцизних накладних або про неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності, відповідальність за що передбачена статтями 120, 120-1, 120-2 ПК України.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Так, відповідно до п. 102.1. Податкового кодексу контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов'язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов'язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Таким чином, положеннями Податкового кодексу у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, визначено право податкового органу на проведення такого виду перевірок та встановлені строки їх проведення, які були дотриманні контролюючим органом.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що предметом камеральної перевірки, навіть у розумінні підпункту 75.1.1 пункту 75.1статті 75 ПК України в редакції, що діяла до 01 січня 2017 року, охоплюються питання своєчасності реєстрації податкових накладних. Виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

На користь такого висновку свідчить також змістовне уточнення законодавцем правового регулювання цього питання шляхом доповнення з 01 січня 2017 року підпункту 75.1.1 абзацом другим, яким визначено, що предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Вказаний правовий висновок висловлено Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду справа №803/1315/17 (адміністративне провадження №К/9901/46271/18) від 05 червня 2018 року.

Матеріали справи свідчать, що камеральну перевірку проведено відповідачем 26 червня 2017 року, тобто після набрання чинності Законом України №1797-VIII, а відтак колегія суддів вважає правильним висновок суду апеляційної інстанції про те, що податковий орган, провівши таку перевірку та встановивши порушення товариством вимог податкового законодавства із прийняттям оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, діяв в межах наданих повноважень та відповідно до приписів чинного законодавства. Зазначене спростовує доводи суду першої інстанції стосовно того, що камеральну перевірку контролюючий орган може проводити не пізніше 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації та свідчить про правильне застосування судом апеляційної інстанції положень наведених норм матеріального права до спірних правовідносин.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції та не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Техносалікс" залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2018 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Судя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Мельничук В.П.

Повний текст виготовлено: 12 грудня 2018 року.