Справа № 826/14632/17
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2018-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Василенка Я. М.,

Шурка О. І.

за участю секретаря судового засідання: Прудиус І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 грудня 2017 року (справу розглянуто в порядку письмового провадження) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Незнайко Наталії Миколаївни, треті особи - ОСОБА_6, Товариство з обмеженою відповідальністю "Вісак", Товариство з обмеженою відповідальністю "Творча майстерня "Вісак", Відділ з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Оболонського району реєстраційної служби Головного управління м.Києва про визнання протиправними дій та скасування реєстраційних дій, зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2017 року позивач, ОСОБА_4, звернулася до суду першої інстанції з адміністративним позовом у якому просила:

- визнати протиправними реєстраційні дії державного реєстратора - нотаріуса КМНО Незнайко Наталії Миколаївни (свідоцтво №1764) щодо зміни складу засновників (учасників) ТОВ «ТМ «Вісак» (код 21505566), вчинені 03 листопада 2017 року та 08 листопада 2017 року, та зобов'язати державного реєстратора - нотаріуса КМНО Незнайко Наталії Миколаївни (свідоцтво №1764), або іншого уповноваженого державного реєстратора скасувати незаконні реєстраційні дії, а саме: державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи; 03.11.2017р. №3023519; Незнайко Наталія Миколаївна, Приватний нотаріус Незнайко Н.М.; зміна складу або інформації про засновників відносно ТОВ «ТМ «Вісак» (код 21505566), зміна керівника в ТОВ «ТМ «Вісак» (код 21505566) №4023519, а також інші зміни до установчих документів №5023519 в ТОВ «ТМ «Вісак» (код 21505566), які були проведені 08.11.2017р., відновивши запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців по ТОВ «ТМ «Вісак» (код 21505566) станом на 02 листопада 2017 року;

- визнати протиправними реєстраційні дії державного реєстратора - нотаріуса КМНО Незнайко Наталії Миколаївни (свідоцтво №1764) щодо зміни складу засновників (учасників) ТОВ «Вісак» (код 32247640), вчинені 03 листопада 2017 року та зобов'язати державного реєстратора - нотаріуса КМНО Незнайко Наталії Миколаївни (свідоцтво №1764), або іншого уповноваженого державного реєстратора скасувати незаконні реєстраційні дії, а саме: державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи; 03.11.2017р. №9023515; Незнайко Наталія Миколаївна, Приватний нотаріус Незнайко Н.М.; зміна складу або інформації про засновників відносно ТОВ «Вісак» (код 32247640), зміна керівника в ТОВ «Вісак» (код 32247640) №0023515, а також інші зміни до установчих документів №1023515 в ТОВ «Вісак» (код 32247640), які були проведені 08.11.2017р., відновивши запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців по ТОВ «Вісак» (код 32247640) станом на 02 листопада 2017 року.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 грудня 2017 року адміністративний позов задоволено частково .

Визнано протиправними та скасовано реєстраційні дії, вчинені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Незнайко Наталією Миколаївною (свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю №176428 від 07 липня 1995 року, реєстраційне посвідчення №1764 від 24 липня 2017 року, видане Головним територіальним управлінням юстиції у місті Києві, робоча адреса: 01001, місто Київ, вул. Еспланадна, 32в, кв. 5) щодо зміни складу засновників (учасників) Товариства з обмеженою відповідальністю «Творча майстерня «Вісак» (код 21505566) від 03 листопада 2017 року №3023519, а також інші зміни до установчих документів №5023519 в Товаристві з обмеженою відповідальністю «Творча майстерня «Вісак» (код 21505566), які були проведені 08 листопада 2017 року.

Визнано протиправними та скасовано реєстраційні дії, вчинені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Незнайко Наталією Миколаївною (свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю №176428 від 07 липня 1995 року, реєстраційне посвідчення №1764 від 24 липня 2017 року, видане Головним територіальним управлінням юстиції у місті Києві, робоча адреса: 01001, місто Київ, вул. Еспланадна, 32в, кв. 5) щодо зміни складу засновників (учасників) Товариства з обмеженою відповідальністю «Вісак» (код 32247640) від 03 листопада 2017 року №9023515, щодо зміни керівника в Товаристві з обмеженою відповідальністю «Вісак» (код 32247640) №0023515, а також інші зміни до установчих документів №1023515 в Товаристві з обмеженою відповідальністю «Вісак» (код 32247640), які були проведені 08 листопада 2017 року.

В іншій частині позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, відповідачем, Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Незнайко Наталією Миколаївною, подано апеляційну скаргу у якій просив рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити. Апелянт мотивував свої вимоги тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, неповно встановлено обставини справи.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 06 березня 2018 року скасовано постанову Окружного адміністративного суду міста Києва 11 грудня 2017 року та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Незнайко Наталії Миколаївни, треті особи - ОСОБА_6, Товариство з обмеженою відповідальністю "Вісак", Товариство з обмеженою відповідальністю "Творча майстерня "Вісак", Відділ з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Оболонського району реєстраційної служби Головного управління м.Києва про визнання протиправними дій та скасування реєстраційних дій, зобов'язання вчинити дії відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 18 вересня 2018 року, за наслідками перегляду в касаційному порядку постанови суду апеляційної інстанції за касаційною скаргою ОСОБА_4 скасовано постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 06 березня 2018 року.

26 вересня 2018 року не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції ОСОБА_3, особою яка не брала участі у справі, подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на неповне з'ясування судом першої інстанції обставин справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив скасувати оскаржуване рішення та закрити провадження у справі. В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказував, що в даному випадку відповідачем вчинено реєстраційні дії щодо зміни складу засновників товариства, оскарження таких дій зумовлене необхідністю захисту корпоративних та майнових прав, а не прав у сфері публічно-правових відносин, що виключає розгляд даної справи в порядку адміністративного судочинства. Крім того, апелянт зазначав, що оскаржувана постанова впливає на його права та обов'язки, оскільки ОСОБА_3 набув права власності на частини часток у статутному капіталі Товариство з обмеженою відповідальністю "Вісак", Товариство з обмеженою відповідальністю "Творча майстерня "Вісак" у розмірі 70%, права засновника товариств, а тому оскаржувана постанова суду першої інстанції безпосередньо впливає на його права та обов'язки щодо набуття права власності на частини часток у статутному капіталі вказаних товариств.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції апелянт просив постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 грудня 2017 року скасувати та закрити провадження у справі.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами не заперечується, що 10 жовтня 2017 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_6 укладено договори дарування корпоративних прав в ТОВ «ТМ «Вісак» () та ТОВ «Вісак» () на користь ОСОБА_6, внаслідок чого до останньої перейшов 51 % корпоративних прав зазначених товариств.

01 листопада 2017 року проведено реєстраційну дію, а саме, здійснено державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи, зміна складу або інформації про засновників, в результаті якої розмір часток в статутному капіталі обох товариств становив: 51 % розмір частки ОСОБА_6, 30 % розмір частки ОСОБА_7, 19 % розмір частки ОСОБА_4.

В подальшому, 03 листопада 2017 року відповідачем вчинено реєстраційні дії щодо зміни складу засновників в ТОВ «ТМ «Вісак» та ТОВ «Вісак».

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, крім іншого, виходив з того, що даний спір підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

Даючи правову оцінку викладеним фактичним обставинам справи, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі «Zand v. Austria» вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

Так, адміністративні суди не є «судом, встановленим законом» для розгляду такої категорії справ.

Згідно ч. 3 ст. 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

За змістом ч. 2 ст. 4 КАС України (тут та далі в редакції чинній на час вирішення спору судом першої інстанції) юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

Відповідно до вимог ч.1, 2 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ. До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно п.1 ч.1 ст.3 КАС України справа адміністративної юрисдикції (далі - адміністративна справа) - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Компетенція адміністративних судів щодо вирішення адміністративних справ визначається ст.17 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.

Наведені норми права узгоджуються з положеннями статей 2, 4 та 19 КАС України (у редакції, чинній з 15 грудня 2017 року), якими визначено завдання та основні засади адміністративного судочинства, зміст публічно-правового спору та справи, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Наразі, чинне на час вирішення судом першої інстанції спору законодавство не містило визначення терміна «публічно-правовий спір». Для розгляду спору адміністративним судом необхідно встановити його публічно-правовий зміст (характер). Для з'ясування характеру спору суди повинні враховувати, що протилежним за змістом є приватноправовий спір.

Зокрема, за змістом пункту 1 частини першої статті 3 КАС України у публічно-правовому спорі, як правило, хоча б однією стороною є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.

Натомість однією з визначальних ознак приватноправових відносин є наявність майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб'єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб'єктів владних повноважень.

Публічно-правовий спір має свою особливість суб'єктного складу - участь суб'єкта владних повноважень є обов'язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий.

При цьому, спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед суб'єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій. Однак сам по собі цей факт не дає підстав ототожнювати із публічно-правовим та відносити до справи адміністративної юрисдикції будь-який спір за участю суб'єкта владних повноважень.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Сторонами не заперечується, що предметом даного позову є правомірність реєстраційних дій щодо зміни складу засновників (учасників), змін до установчих документів юридичної особи; зміна складу або інформації про засновників відносно, зміна керівника в ТОВ «ТМ «Вісак» та ТОВ «Вісак».

Позивач оскаржує до адміністративного суду дії суб'єкта владних повноважень - приватного нотаріуса, пов'язаних з реєстрацією змін до установчих документів Товариства, внесенням відомостей щодо зміни складу його учасників та керівника, посилаючись при цьому на недотримання цим суб'єктам встановленого законом порядку проведення такої реєстрації.

Разом з тим, звернення до суду із цим позовом зумовлене необхідністю захисту його корпоративних та майнових прав, а не прав у сфері публічно-правових відносин, що виключає розгляд цієї справи в порядку адміністративного судочинства.

Так, статтею 15 Цивільного кодексу України (в редакції чинній на час подання позову) передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 12 Господарського процесуального кодексу України (у редакції, чинній на час подання позову) господарським судам були підвідомчі справи, що виникають з корпоративних відносин у спорах між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, членами), у тому числі учасником, який вибув, а також між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи, пов'язаними із створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності такої особи, правами та обов'язками учасників (засновників, акціонерів, членів) такої особи, крім трудових спорів.

Отже, колегія суддів вважає, що звернення позивача до суду із даним позовом зумовлене необхідністю захисту його корпоративних та майнових прав, а не прав у сфері публічно-правових відносин. Тобто в даному випадку наявний приватно-правовий спір, що виключає розгляд цієї справи в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, враховуючи суть спірних правовідносин та їх суб'єктний склад колегія суддів вважає про непоширення на цей спір юрисдикції адміністративних судів та необхідність його вирішення в порядку господарського судочинства.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постановах від 05 червня 2018 року у справі № 805/4506/16а, від 27 червня 2018 року у справі № 815/6945/16, від 22 серпня 2018 у справі № 805/4505/16а.

Враховуючи викладене, з'ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів не погоджується з позицією суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для розгляду даного спору у порядку адміністративного судочинства.

Згідно з положеннями ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Пунктом.3 ч.1 ст.315 КАС України визначено, що за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Порушення правил юрисдикції адміністративних судів, встановлених статтею 19, є обов'язковою підставою для скасування рішення із закриттям провадження незалежно від доводів апеляційної скарги.

Враховуючи викладене колегія суддів відхиляє доводи представника позивача про необхідність закриття апеляційного провадження з підстав визначених п.3 ч.1 ст.305 КАС України, а саме оскаржуваною постановою суду питання про права, свободи, інтереси та (або) обов'язки апелянта не вирішувалось.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 238 Кодексу адміністративного судочинства України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Заслухавши у судовому засіданні доповідь головуючого судді, пояснення представника відповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, постанову суду першої інстанції скасувати, а провадження у справі закрити.

Керуючись ст. 243, 315, 319, 322, 323 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 грудня 2017 року - задовольнити.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 грудня 2017 року - скасувати.

Провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Незнайко Наталії Миколаївни, треті особи - ОСОБА_6, Товариство з обмеженою відповідальністю "Вісак", Товариство з обмеженою відповідальністю "Творча майстерня "Вісак", Відділ з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Оболонського району реєстраційної служби Головного управління м.Києва про визнання протиправними дій та скасування реєстраційних дій, зобов'язання вчинити дії - закрити.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена протягом 30 днів, з урахуванням положень ст. 329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст складено - 17.12.18.

Головуючий суддя Л.В.Бєлова

Судді Я.М.Василенко,

О. І. Шурко