Справа № 640/20621/18
Суддя: Зуб Г. А.
Дата ухвалення: 2018-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2018 року Київський районний суд м. Харкова в складі:

Головуючого судді Зуб Г.А.

за участю секретаря Шаповал Є.Б.,

за участю представників ОСОБА_1, ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний позов ОСОБА_3 до Харківської митниці ДФС про скасування постанови в справі про порушення митних правил,-

ВСТАНОВИВ:

05.11.2018 року представник позивача ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить скасувати постанову Харківської митниці ДФС у справі про ПМП №1447/80700/18 від 25.10.2018 року за ст. 474 ч.1 МК України у відношенні позивача, а справу закрити. В обгрунтування вказаних підстав посилається на наступне. Заступник начальника Харківської митниці ДФС Волокітін Є.П. 25.10.18р. виніс постанову у справі про ПМП №1447/80700/18, якою визнано винною позивача у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ч.1 ст. 474 МК України, та накладено на неї адміністративне стягнення в сумі 1700 грн. Вказана постанова була отримана 30.10.2018 року. Позивач категорично не погоджується з вказаною постановою, оскільки вона винесена з грубими порушеннями норм матеріального та процесуального права, а тому повинна бути скасована. 19.09.2017 року ТОВ «Євро-Диліжанс» було оформлено в Харківській митниці ДФС митні декларації №UA807170/2017/332358 у митному режимі знищення або руйнування товарів: Горілка «Хортиця-Преміум», міскістю 0,7 л- 161 шт.; горілка особлива «Срібна Прохолода», місткістю 1 л - 182 шт., торгівельна марка «Хортиця», виробник ЛГЗ «Хортиця», країна виробництва: Україна, вагою нетто 492,97кг, вагою брутто 521,97 кг, загальною вартістю 8753,78 грн., та № UA807170/2017/65 у митному режимі знищення або руйнування товарів: Горілка «Платінум» місткістю 1 л- 306 шт., горілка особлива «Срібна Прохолода», місткістю 1,75 л- 342 шт., торгівельна марка «Хортиця», виробник ЛГЗ «Хортиця», країна виробництва: Україна, вагою нетто 1490,76 кг, вагою брутто 1575,75 кг, загальною вартістю 21408,30 грн. 25.04.2018 року позивач як директор ТОВ «Євро-Диліжанс» надала пояснення заступнику начальника Харківської митниці ДФС з приводу утилізації вище зазначених товарів. 02.05.2018 року на адресу підприємства надійшов лист Харківської митниці ДФС №193/61/20-70-61 від 25.04.2018 року за підписом ОСОБА_6 (начальник митного поста Харків-центральний), за змістом якого містилася вимога про необхідність до 10.05.2018 року пред'явити для проведення митного огляду товари, оформлені відповідно до вказаних митних декларацій від 19.09.2017 року на підставі п.3 ч.3 ст. 338 МК України. 10.05.2018 року директор підприємства ТОВ «Євро-Диліжанс» ОСОБА_7 звернулась до в.о. керівника Харківської митниці ДФС зі скаргою від 08.05.2018 року вих. №77 на протиправні дії (ОСОБА_6), яким було прийнято незаконне рішення про пред'явлення товарів, для проведення митного огляду, відносно яких здійснено митне оформлення. 08.06.2018 року під час розгляду скарги за участю представників ТОВ «Євро-Диліжанс» (ОСОБА_8, ОСОБА_1, Сидоренко Д.В.) та в.о. Харківської митниці ДФС ОСОБА_10, керівником митниці було прийнято рішення про ініціювання питання щодо притягнення заступника начальника митного поста «Харків-центральний» ОСОБА_11 до матеріальної відповідальності, та відкликаний лист митниці від 24.05.2018 року. 25.07.2018 року головним державним інспектором відділу оперативного реагування УПМП Харківської митниці ДФС Ревенком М.І. був складений протокол про ПМП за ч.1 ст. 474 МК України №1447/80700/18, а 25.10.2018 року - оскаржувана постанова за ч.1 ст. 474 МК України. В діях позивача відсутня вина, оскільки вона не мала умислу на перешкоджання посадовій особі під час здійснення митного контролю у доступі до товарів. Про письмове рішення митниці відповідно до ст. 343 МК України позивачу стало відомо з листа митниці від 11.07.2018 року, що унеможливлювало пред'явлення товарів 22.06.2018 року, склад правопорушення за ст. 474 ч.1 МК України виникає після ознайомлення з відповідним рішенням керівника митниці. Також не було складено Акт з переліком порушень законодавства.

Представником відповідача Харківською митницею ДФС було подано відзив на позов, в якому представник просить відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що вказаний позов є безпідставним та необгрунтованим у зв'язку з тим, що позивачем не було надано до митниці будь-яких відомостей про місцезнаходження товару, хоча лист митниці отримав адвокат позивача - Сидоренко Д.В. 08.06.2018 року. Оскільки до митниці так і не було надано інформацію про місце знаходження товарів, посадові особи митниці були позбавлені можливості здійснити огляд у зв'язку з чим і не було складено Акт, який складається за результатами огляду. Тому за вказаним фактом був складений протокол про ПМП, примірник якого було отримано 25.07.2018 року ОСОБА_1 особисто, та розгляд справи було призначено на 03.09.2018 року, який був відкладений за клопотанням представника позивача на 25.10.2018 року, та в зазначений день у присутності представника позивача за результатом розгляду справи було винесено оскаржувану постанову.

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, та просив їх задовольнити.

Представник відповідача Харківської митниці ДФС ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечувала проти позову з підстав зазначених у відзиві на адміністративний позов.

05.11.2018 року до суду надійшла вказана позовна заява та розподілена судді Зуб Г.А.

07.11.2018 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в ній за правилами спрощеного позовного провадження, та витребувано у Харківської митниці ДФС належним чином завірену копію матеріалів митної справи №1447/80700/18.

Судом встановлено, що позивач є директором ТОВ «Євро-Диліжанс».

Стаття 458 Митного кодексу України (далі - МК України) передбачає, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред'явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

За змістом статей 10, 11 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків; правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Згідно зі ст. 319 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений законодавством України порядок переміщення товарів і транспортних засобів через митний кордон України і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Диспозиція статті 474 ч.1 МК України передбачає адміністративну відповідальність за перешкоджання посадовій особі органу доходів і зборів під час здійснення нею митного контролю або провадження в справі про контрабанду чи порушення митних правил у доступі до товарів, транспортних засобів, документів.

25.10.2018 року Харківською митницею ДФС було прийнято оскаржувану постанову в справі про ПМП №1447/80700/18 відносно позивача за ст. 474 ч.1 МК України, якою позивача було визнано винною у вчиненні вказаного ПМП, та накладено на останню адміністративне стягнення в розмірі 1700 грн.

Вказана постанова мотивована тим, що 19.09.2017 року ТОВ «Євро-Диліжанс» в Харківській митниці ДФС у митному режимі знищення або руйнування товарів було формлено митні декларації: №UA807170/2017/332358 у митному режимі знищення або руйнування товарів: Горілка «Хортиця-Преміум», місткістю 0,7 л- 161 шт.; горілка особлива «Срібна Прохолода», місткістю 1 л - 182 шт., торгівельна марка «Хортиця», виробник ЛГЗ «Хортиця», країна виробництва: Україна, вагою нетто 492,97кг, вагою брутто 521,97 кг, загальною вартістю 8753,78 грн., та № UA807170/2017/65 у митному режимі знищення або руйнування товарів: Горілка «Платінум» місткістю 1 л- 306 шт., горілка особлива «Срібна Прохолода», місткістю 1,75 л- 342 шт., торгівельна марка «Хортиця», виробник ЛГЗ «Хортиця», країна виробництва: Україна, вагою нетто 1490,76 кг, вагою брутто 1575,75 кг, загальною вартістю 21408,30 грн. Зазначені товари для утилізації мали передаватись до ТОВ «Харків-Еко» згідно договору про утилізацію від 29.02.2016 року №2016/0229-01. Проте, на запит Харківської митниці ДФС від 08.11.2017 року отримана відповідь ТОВ «Харків-Еко», в якій зазначено, що ТОВ «Харків-Еко» не отримувало від ТОВ «Євро-Диліжанс» для утилізації дану прострочену горілчану продукцію. Харківською митницею ДФС неодноразово надсилались листи до

ТОВ «Євро-Диліжанс» щодо інформування Харківської митниці ДФС відповідно до ст. 180 МК України про дату та час передання підприємству ТОВ «Харків-Еко» товару для знищення, пред'явлення посадовим особам митниці вищезазначених товарів, тощо, однак відповіді на вказані листи від посадових осіб ТОВ «Євро-Диліжанс» не надходили, товари у призначені терміни пред'явлені не були. 08.06.2018 року Харківська митниця ДФС, керуючись вимогами ст. 180 МК України, вимагала від керівника ТОВ «Євро-Диліжанс» надати інформацію про місцезнаходження товарів, які було поміщено в митний режим знищення або руйнування та які знаходяться під митним контролем і пред'явити їх 22.06.2018 року для перевірки. У зв'язку із зазначеним, Харківською митницею ДФС було затверджено рішення про проведення огляду території та приміщень, де знаходяться товари, що перебувають під митним контролем, однак інформація від керівництва ТОВ «Євро-Диліжанс» про місцезнаходження вказаних товарів, поміщених у митний режим знищення або руйнування до Харківської митниці ДФС не надходила, товари для первірки пред'явлено не було, а тому дії ОСОБА_3 було кваліфіковано за ст. 474 ч.1 МК України, а саме: перешкоджання посадовій особі митного органу під час здійснення нею митного контролю у доступі до товарів, документів.

Згідно ч. 1 ст. 546 Митного кодексу України Харківська митниця ДФС є митним органом, який у зоні своєї діяльності забезпечує виконання завдань, покладених на органи доходів і зборів.

Приписами п.23 ч.1 ст.4 МК України визначено, що митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Одночасно з цим, випуск товарів - надання органом доходів і зборів права на користування та/або розпорядження товарами, щодо яких здійснюється митне оформлення, відповідно до заявленої мети.

Згідно з ч.1 ст.175 МК України знищення або руйнування - це митний режим, відповідно до якого іноземні товари під митним контролем знищуються або приводяться у стан, який виключає можливість їх використання, з умовним повним звільненням від оподаткування митними платежами, установленими на імпорт цих товарів, та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Статтею 180 МК України визначений митний контроль товарів, що поміщуються у митний режим знищення або руйнування. Відповідно до якого, товари, поміщені у митний режим знищення або руйнування, а також залишки та відходи, що утворилися в результаті здійснення операцій із знищення (руйнування), перебувають під митним контролем.

Орган доходів і зборів має право здійснювати у будь-який час перевірку товарів, поміщених у митний режим знищення або руйнування (до моменту їх фактичного знищення), а також залишків і відходів, одержаних у результаті здійснення операцій із знищення або руйнування (до моменту їх декларування у відповідний митний режим чи видалення відповідно до законодавства України).

Відповідні посадові особи органів доходів і зборів та інших державних органів, до повноважень яких належить контроль за переміщенням товарів, що знищуються, мають право бути присутніми під час здійснення операцій із знищення (руйнування) таких товарів.

Статтею 176 МК України передбачено, що знищення або руйнування товарів допускається з письмового дозволу органу доходів і зборів за заявою власника товарів чи уповноваженої ним особи. Дозвіл на поміщення товарів у митний режим знищення або руйнування видається органом доходів і зборів, якщо власником чи уповноваженою ним особою:

1)укладено договір на знищення (руйнування) товарів з підприємством уповноваженим відповідно до законодавства України на знищення (руйнування) відповідних категорій товарів;

2)отримано дозволи на знищення (руйнування) товарів від державних органів, до повноважень яких належить контроль за переміщенням таких товарів.

Згідно з ч.1 ст. 321 МК України товари, транспортні засоби комерційного призначення перебувають під митним контролем з моменту його початку і до закінчення згідно із заявленим митним режимом.

Приписами ч. 1 ст. 323 МК України визначено, що посадові особи органів доходів і зборів у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законами України, з метою здійснення митного контролю мають право безперешкодного доступу на територію чи в приміщення будь-якого підприємства незалежно від форми власності та сфери управління, де знаходяться або можуть знаходитися товари, що підлягають митному контролю.

За правилами п.п. 5, 6 ч. 1 ст. 336 Митного кодексу України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом: огляду територій та приміщень складів тимчасового зберігання, митних складів, вільних митних зон, магазинів безмитної торгівлі та інших місць, де знаходяться товари, транспортні засоби комерційного призначення, що підлягають митному контролю, чи провадиться діяльність, контроль за якою відповідно до цього Кодексу та інших законів України покладено на органи доходів і зборів; перевірки обліку товарів, що переміщуються через митний кордон України та/або перебувають під митним контролем.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно договору №2016/0229-01 від 29.02.2016 р., укладеного між ТОВ "Харків-Еко" та ТОВ "Євро-Диліжанс", горілчана продукція за вказаними митними деклараціями повинна була передана для утилізації до ТОВ «Харків -Еко»,

проте, так передана не була, що не оскаржується також представником позивача по справі. Доказів щодо утилізації вказаних товарів Харківській митниці ДФС та суду надано також не було.

При цьому встановлено, що відповідачем неодноразово надсилались листи позивачці, копії яких наявні в матеріалах справи, з проханням з'явитися до Харківської митниці ДФС та надати пояснення з метою встановлення наявності чи відсутності порушення митних правил по даному факту. Однак, жодних пояснень позивач і жодної інформації по суті питання до Харківської митниці ДФС надано не було.

Таким чином, суд приходить до висновку, що вказаний товар - є товаром, митне оформлення якого не закінчено.

Частиною 1 ст. 181 МК України встановлено, що митний режим знищення або руйнування завершується після виконання операцій із знищення або руйнування товарів та декларування у відповідний митний режим їх залишків.

Представник позивача в судовому засіданні підтвердив, що на даний час не пред'явлено вказаний товар митниці для перевірки, при цьому зазначив, що Акт відповідачем складено не було, проте відповідно до ч.4 ст. 343 МК України Акт складається за результатами огляду, який відповідачем здійснено не було, тому вказані посилання є необгрунтованими, а що стосується пред'явлення рішення відповідно до ч.2 ст. 343 МК України, в якому Харківська митниця ДФС вимагала від керівника ТОВ «Євро-Диліжанс» пред'явити товари поміщені в митний режим знищення або руйнування 22.06.2018 року, то відповідно до матеріалів митної справи, копію листа від 08.06.2018 року відповідно до ст. 180 МКУ на ім'я позивача отримав адвокат позивача Сидоренко Д.В. - 08.06.2018 року, що підтверджується його підписом на першому аркуші вказаного листа, тому посилання представника позивача щодо вказаного не відповідають дійсності, а саме те, що про письмове рішення митниці позивачу стало відомо лише з листа від 11.07.2018 року.

Крім того, відповідно до ст.494 МК України про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Протокол підписується посадовою особою, яка його склала. Якщо при складенні протоколу була присутня особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, протокол підписується і цією особою, а за наявності свідків - і свідками. Якщо особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, відмовляється підписати протокол, до протоколу вноситься відповідний запис. Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, має право дати пояснення та висловити зауваження щодо змісту протоколу, а також письмово викласти мотиви своєї відмови від підписання протоколу. Власноручно викладені цією особою пояснення додаються до протоколу, про що до протоколу вноситься відповідний запис із зазначенням кількості аркушів, на яких подано такі пояснення. У разі складення протоколу особі, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, роз'яснюються її права, передбачені статтею 498 цього Кодексу, та повідомляється про можливість припинення провадження у справі про порушення митних правил шляхом компромісу, про що до протоколу вноситься відмітка, яка підписується цією особою. У разі потреби в протоколі зазначаються також місце, дата і час розгляду справи про порушення митних правил. Протокол складається у двох примірниках, один з яких вручається під розписку особі, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил. У разі відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, одержати примірник протоколу до протоколу вноситься відповідний запис, який підписується посадовою особою органу доходу.

Як вбачається із наданих до суду копій матеріалів справи про ПМП №1447/80700/18 протокол відносно позивача був складений 25.07.2018 року, який був також отриманий представником позивача в цей же день, проте в ньому було помилково зазначено дату його складання - 25.04.2018 року.

25.07.2018 року заступником начальника митниці Волокіна Є. було спрямовано позивачу листа про виправлення технічної помилки в даті його складання, та зазначено, що слід вважати дату складання протоколу - 25 липня 2018 року. Вказаний лист також було відправлено на офіційну адресу ТОВ «ЄВРО-Диліжанс».

Таким чином, судом дійсно встановлено, що в протоколі про ПМП №1447/80700/18 від 25.07.2018 року міститься описка щодо дати його складання, проте враховуючи, що відсутній порядок її виправлення відповідно до норм діючого законодавства, тому, суд вважає, що вказана технічна помилка в даті складання даного протоколу не впливає на суть вчиненого правопорушення, та на зміст прийнятої постанови, оскільки викладені в ній обставини відповідають дійсності та встановленим обставинам справи.

Вимогами ч.1 ст.2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, Кодексом та контекстом Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Згідно ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керуються принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та обов'язки визначаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що під час провадження у справі про порушення митних правил № 1447/80700/18 митницею підтверджено наявність в діях позивача порушення митних правил, передбаченого ч. 1 ст. 474 МК України та правомірно прийнято оскаржувану постанову у відношенні позивача.

Згідно ч.2 ст. 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод та інтересів людини і громадянина від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб'єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Таким чином, суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова підлягає залишенню без змін, а позовна заява без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст. ст. 5, 9, 19, 77, 241-246, 286 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до Харківської митниці ДФС про скасування постанови в справі про порушення митних правил - залишити без задоволення.

Постанову Харківської митниці ДФС у справі про порушення митних правил №1447/80700/18 від 25 жовтня 2018 року за ст. 474 ч.1 МК України у відношенні ОСОБА_3 - залишити без змін.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Повний текст рішення складено 14 грудня 2018 року.

СУДДЯ Г.А. ЗУБ