Справа № 240/5656/18
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2018-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 грудня 2018 року м. Житомир справа № 240/5656/18

категорія 6.3

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черняхович І.Е., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області, третя особа - КП "Бердичівське міжміське бюро технічної інвентаризації" Житомирської обласної ради про визнання неправомірною відмову, зобов'язання вчинити певну дію,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області, третя особа - КП "Бердичівське міжміське бюро технічної інвентаризації" Житомирської обласної ради, в якому просить:

- визнати неправомірною відмову Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області у видачі їй дубліката свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_2 із внесенням КП "Бердичівським міжміським бюро технічної інвентаризації" КП БМБТІ Житомирської області змінами до Реєстру прав власності на нерухоме майно від 30.01.2017 року;

- зобов'язати Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області видати їй дублікат свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_2 із внесенням КП "Бердичівським міжміським бюро технічної інвентаризації" КП БМБТІ Житомирської області змінами до Реєстру прав власності на нерухоме майно від 30.01.2017 року.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Натомість, в порушення вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві не зазначено реєстраційного номеру облікової картки платника податків позивача.

Частиною першою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 4 ст. 161 КАС України).

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем, із установлених законом, способи захисту свого публічного права, свободи чи інтересу, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких суб'єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини. При цьому позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.

Згідно з ч. 2 ст.94 Кодексу адміністративного судочинства України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Приписами ч.ч. 4, 5 ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення зазначених норм, позивачем до матеріалів позовної заяви долучено незавірені копії додатків до позовної заяви.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Судом встановлено, що позивач оскаржує до суду відмову Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області у видачі їй дубліката свідоцтва про право власності на квартиру, що була оформлена листом від 04.08.2016 № Б-2661, а також відмову на повторне звернення, яка була оформлена листом від 25.01.2018 № Б-139.

Однак до суду з даним позовом позивач звернулась 03.12.2018, що підтверджується реєстраційним штампом суду з зазначенням дати надходження позовної заяви і вхідного номера.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем пропущено шестимісячний строк на звернення до суду щодо оскарження відмови Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області у видачі їй дубліката свідоцтва про право власності на квартиру.

Згідно з ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається зі змісту поданої ОСОБА_1 позовної заяви, остання просить суд поновити пропущений нею строк звернення до адміністративного суду. При цьому в обґрунтування такого клопотання вказано, що процесуальний строк на звернення до суду було порушено у зв'язку з необхідністю звернення до центру надання безоплатної вторинної правової допомоги для усунення недоліків, попередньо поданої позовної заяви, яку було їй повернуто.

Вивчивши доводи наведені у вищезазначеному клопотанні, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для його задоволення, враховуючи наступне.

Так, частиною 2 ст. 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З аналізу вищезазначених норм вбачається, що за загальним правилом початок перебігу строку для звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

В свою чергу, суд звертає увагу позивача, що поважні причини - це обставини, що діють на волю суб'єкта, з яким законодавець пов'язує звільнення цього суб'єкта від виконання покладених на нього обов'язків або від визначених законодавством негативних наслідків його поведінки. Поважними є причини, визнаються лише ті обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Поважність причин пропуску строку звернення до суду не може бути пов'язана з необхідністю отримання консультації із спеціалістом в галузі права, оскільки така обставина не пов'язана з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для подання позову.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржена позивачем відмова Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області у видачі дубліката свідоцтва про право власності на квартиру, була оформлена листом від 04.08.2016 № Б-2661, однак своїм правом на отримання консультації спеціаліста в галузі права позивач скористалась лише у 2018 року. При цьому, жодних доказів, які б свідчили про відсутність у нього можливості звернутися до фахівця у галузі права раніше, позивач до суду не надає.

У зв'язку з зазначеним, суд критично ставиться до доводів позивача щодо звернення за консультацією до спеціаліста у галузі права як підстави для поновлення строку звернення із даним позовом до суду та приходить до висновку про неповажність такої підстав для поновлення пропущеного строку.

Частинами 1 та 2 ст. 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву необхідно залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- належним чином оформленої позовної заяви (та її копії для відповідача) із зазначенням реєстраційного номеру облікової картки платника податків позивача;

- належним чином завірених копій додатків до позовної заяви (в 2-х екземплярах);

- заяви про поновлення пропущеного процесуального строку звернення до суду з доказами поважності причин пропуску вищезазначеного строку.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя І.Е.Черняхович