Справа № 826/1554/18
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2018-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/1554/18 Суддя (судді) першої інстанції: Шевченко Н.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Чаку Є.В.

При секретарі: Марчук О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 червня 2018 року у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа ПП «Лойд Транс» про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просив визнати незаконною та скасувати постанову № 07/18/073-454 від 16 січня 2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 червня 2018 року у задоволенні вказаного адміністративного позову відмовлено.

Приймаючи вказане рішення, суд виходив з того, що під час перевірки встановлено, що проектна документація на об'єкт будівництва «Будівництво торговельного закладу по АДРЕСА_1» була розроблена проектною організацією та передана замовнику будівництва ПП «Лойд Транс» з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: проектну документацію розроблено без отримання вихідних даних на проектування (необхідних технічних умов на приєднання об'єкту до міських інженерних мереж: водопостачання, водовідведення, освітлення, приєднання до електричних мереж, теплових мереж) та без інженерних вишукувань (топографо-геодезичних та геологічних).

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, 07 липня 2017 року між позивачем та ТОВ «Лойд Транс», як користувачем земельної ділянки згідно з договором від 13 травня 2017 року про поновлення договору оренди земельної ділянки, укладено договір №РП-85/09/17 на виконання проектних робіт на стадії «Робочий проект» по об'єкту «Будівництво торговельного закладу по АДРЕСА_1».

На підставі наказу про проведення позапланової перевірки №824 від 14 грудня 2017 року та направлення для проведення планового (позапланового) заходу №б/н від 15 грудня 2017 року Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) головним державним інспектором інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом ОСОБА_4 у період з 14 грудня 2017 року по 03 січня 2018 року проведено позапланову перевірку проекту будівництва «Будівництво торговельного закладу по АДРЕСА_1».

За результатами проведення позапланової перевірки складено акт від 03 січня 2018 року та, враховуючи виявлені порушення ФОП ОСОБА_3, видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03 січня 2018 року, а також складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 03 січня 2018 року.

Відповідно до припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03 січня 2018 року встановлено, що «проектна документація на об'єкт будівництва «Будівництво торговельного закладу по АДРЕСА_1», яка розроблена фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_3 (кваліфікаційний сертифікат НОМЕР_1), яка в подальшому була затверджена наказом замовника будівництва ПП «Лойд Транс» про затвердження проектної документації від 07 липня 2017 року №07/07, розроблена та передана замовнику будівництва ПП «Лойд Транс» з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: проектну документацію розроблено без отримання вихідних даних на проектування (необхідних технічних умов на приєднання об'єкту до міських інженерних мереж: водопостачання, водовідведення, освітлення, приєднання до електричних мереж, теплових мереж), та без інженерних вишукувань (топографо-геодезичних та геологічних)».

На підставі вказаного вище акту перевірки головним державним інспектором інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом ОСОБА_4 прийнято постанову №07/18/073-454 від 16 січня 2018 року про визнання позивача винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 158 580,00 грн.

Позивач, вважаючи таке рішення відповідача необґрунтованим та незаконним, а свої права порушеними, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідно до норм статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За нормами ч.3 статті 6 Закону № 3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року № 294 визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (далі - Положення № 294).

Основними завданнями Державної архітектурно-будівельної інспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил (пункт 3 Положення № 294).

Пунктом 4 Положення № 294 визначено, що до покладених на Держархбудінспекцію завдань, окрім іншого, остання здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності.

Водночас, пунктом 7 Положення №294 передбачено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури, додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, а також з метою захисту прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд, який забезпечує Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснює свої повноваження щодо державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві та дозвільно-реєстраційних функцій щодо об'єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності) з 12 жовтня 2016 року.

Згідно п. 21 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, відповідач під час розгляду даної справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо позивача зобов'язаний був з'ясувати, чи було вчинено позивачем правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний позивач в його вчиненні, та чи підлягає він притягненню до відповідальності.

Так, відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» на підставі звернення Київської міської державної адміністрації від 14 грудня 2017 року №45421 відповідачем проведено позапланову перевірку на об'єкті будівництва «Будівництво торговельного закладу по АДРЕСА_1».

З матеріалів справи убачається, що вказана вище перевірка проводилась у присутності уповноважених осіб замовника будівництва ПП «Лойд Транс» ОСОБА_5 та ОСОБА_6, фізичної особи-підприємця ОСОБА_3, про що свідчать підписи вказаних осіб про отримання копії направлення для проведення перевірки.

Під час вказаної перевірки встановлено, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстрував замовнику будівництва ПП «Лойд Транс» повідомлення про початок виконання будівельних робіт з будівництва торговельного закладу по АДРЕСА_1 від 21 липня 2017 року №КВ 99.

Відповідно до інформації, яка міститься у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 21 липня 2017 року №КВ 99, поданому до Департаменту замовником будівництва ПП «Лойд Транс», проектна документація затверджена наказом замовника будівництва «цц» від 07 липня 2017 року № 07/07.

Як зазначив суд першої інстанції, в матеріалах справи міститься копія наказу ПП «Лойд Транс» від 07 липня 2017 року № 07/07, відповідно до якого затверджено проекту документацію на будівництво торгівельного закладу за адресою: АДРЕСА_1, виготовлену архітектором ОСОБА_3.

Разом з тим, станом на 07 липня 2017 року проектна документація не була розроблена позивачем і навіть не могла бути розроблена, адже в той день, тільки 07 липня 2017 року між замовником будівництва ПП «Лойд Транс» та позивачем було укладено договір № РП-85/09/17 від 07 липня 2017 року на виконання проектних робіт на стадії «Робочий проект» по об'єкту: «Будівництво торговельного закладу на бул. Перова, 12 а в Дніпровському р-ні м. Києва».

Пунктом 1.3. Договору передбачено, що строк виконання робіт становить 2 (два) місяця з моменту його підписання Сторонами, отримання авансу та надання Замовником Ппозивачу завдання на проектування та вихідних даних і документації згідно п. 1.2. Договору, необхідних для виконання робіт, а пунктом 1.4. Договору визначено, що початок виконання робіт - наступний робочий день після підписання сторонами цього Договору за умови виконання Замовником вимог п. 1.3. Договору. Згідно п. 1.5. Договору у разі затримки в наданні Замовником вихідних даних та іншої документації, необхідної для виконання робіт, початок виконання робіт відповідно переноситься.

Відповідно до п. 1.2. Договору Замовник зобов'язується надати Виконавцю вихідні дані і та іншу документацію, необхідну для виконання робіт за цим Договором перелік яких наведений в додатку №3 до договору. Даним додатком №3 до Договору, крім іншого, передбачено надання технічних умов з інженерного забезпечення.

Таким чином, згаданий вище проект будівництва не міг бути розроблений позивачем станом 07 липня 2017 року, адже строк виконання робіт з його розробки за Договором починався не раніше наступного робочого дня після підписання сторонами цього Договору і надання замовником будівництва ПП «Лойд Транс» Позивачу технічних умов, вказаних в додатку №3 до Договору.

Більш того, матеріали справи підтверджують, що Робочий проект ТОМ 1 (затверджувальна частина) у складі розділів: Загальна пояснювальна записка; Розрахунок класу наслідків; Генеральний план; Архітектурно-планувальні рішення; Проект організації будівництва, для розробки якого необхідними є згадані вище технічні умови, переданий позивачем Замовнику будівництва ПП «Лойд Транс» лише 26 листопада 2017 року за накладною №1 до Договору, коли відповідні технічні умови уже були отримані замовником будівництва ПП «Лойд Транс», передані позивачу та використані ним про розробці даного проекту будівництва.

Отже, зважаючи на вище викладені обставини станом на 07 липня 2017 року проекту будівництва не існувало і не могло існувати, тим більше станом на 07 липня 2017 року проект будівництва не міг бути переданий замовнику будівництва ПП «Лойд Транс». Позивач розробив спірний проект і передав замовнику будівництва ПП «Лойд Транс» 26 листопада 2017 року після отримання та використання відповідних технічних умов, що підтверджується наявною в матеріалах справи видатковою накладною №1 від 26 листопада 2017 року.

Відсутність станом на 07 липня 2017 року спірного проекту і факт передання його 26 листопада 2017 року після отримання і використання необхідних технічних умов, свідчить про те, що в діях позивача відсутній склад правопорушення у сфері містобудівної діяльності за ч. 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Статтею 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначено, що проект - документація для будівництва об'єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об'єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об'єктів архітектури, зобов'язані: додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування; не порушувати під час проектування, організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси власників і користувачів будинків і споруд, прилеглих до ділянки забудови; не розголошувати без згоди замовника відомості, які становлять комерційну таємницю проекту.

Частинами 2, 5 статті 26 вказаного вище Закону передбачено, що суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: отримання замовником або проектувальником вихідних даних; розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт; прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Згідно ч. 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Пунктом 4.1 ДБН А.2.2-3-2014 визначено, що проектна документація для будівництва має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил. Не допускається розроблення проектної документації без інженерних вишукувань, що повинні бути виконані відповідно до ДБН А.2.1-1 на нових земельних ділянках, а при реконструкції та капітальному ремонті об'єктів - без уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань та інструментального обстеження об'єктів.

Відповідно до ч. 1 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.

Згідно ч. 1, 2 статті 30 вказаного Закону технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об'єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації.

Фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою.

Відповідач в акті та протоколі від 03 січня 2018 року зазначив, що на момент затвердження проекту станом на 07 липня 2017 року технічні умови, які є основними складовими вихідних даних на проектування, а саме: КП «Київавтодор» на проектування електромереж зовнішнього освітлення від 09 жовтня 2007 року з терміном дії 3 роки, АЕК «Київенерго» теплові мережі на приєднання об'єкта до теплових мереж - втратили чинність, а технічні умови ПАТ «Акціонерна компанія Київводоканал» на каналізування об'єкта від 22 серпня 2017 року №12812, ПАТ «Київенерго» на приєднання об'єкта до електричних мереж від 18 серпня 2017 року №019/Цп/1/С3-519-17/83172 не були отримані для розроблення проектної документації.

Суд першої інстанції визнав ці обставини справи встановленими. Однак, колегія суддів вважає вказані вище обставини недоведеними, що обґрунтовується наступним.

Так, позивач наполягає на тому, що про те, що замовник будівництва ПП «Лойд Транс» видав 07 липня 2017 року наказ №07/07 про затвердження проектної документації йому не було відомо до моменту проведення перевірки, про що свідчить відсутність підпису позивача про ознайомлення з цим наказом.

Крім того, згідно чинного законодавства позивач не несе відповідальності за дії замовника будівництва ПП «Лойд Транс» щодо видачі наказу про затвердження проекту будівництва за відсутності відповідного проекту будівництва та непередання його замовнику. Також позивач не несе згідно чинного законодавства відповідальність за подання замовником будівництва ПП «Лойд Транс» до органів, що здійснюють управління у сфері містобудівної діяльності, архітектурно-будівельного контролю та нагляду повідомлення про початок виконання будівельних робіт без наявності розробленого проекту будівництва і з недостовірними даними. Таку відповідальність несе безпосередньо замовник будівництва за п. 1 ч. 2 статті 2 Закону України «Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Таким чином, наявність одностороннього наказу замовника будівництва ПП «Лойд Транс», датованого 07 липня 2017 року, про затвердження проекту будівництва не доводить тих обставин, що позивач станом на 07 липня 2017 року вже розробив та передав замовнику будівництва спірний проект будівництва, оскільки позивач не був ознайомлений з цим наказом та не поставив на ньому свій підпис.

Важливо наголосити на тому, що суд першої інстанції зробив висновок, який не відповідає обставинам справи: суд зазначає, що, як вбачається з матеріалів справи, у ході перевірки, беручи до уваги надані та пред'явлені документи, а саме: проект на об'єкт будівництва торговельного закладу за адресою: АДРЕСА_1, розроблений позивачем, встановлено, що замовником будівництва отримано наступні технічні умови: ПАТ «Акціонерна компанія Київводоканал» на водопостачання об'єкта від 22 серпня 2017 року №12820; ПАТ «Акціонерна компанія Київводоканал» на каналізування об'єкта від 22 серпня 2017 року №12812; ПАТ «Київенерго» на приєднання об'єкта до електричних мереж від 18 серпня 2017 року №019/ЦПУ1/СЗ-519-17/83172.

Отже, суд визнає, що матеріали справи, зокрема проект будівництва, дають підстави встановити, що замовником будівництва отримано технічні умови: ПАТ «Акціонерна компанія Київводоканал» на водопостачання об'єкта №12820; ПАТ «Акціонерна компанія Київводоканал» на каналізування об'єкта №12812; ПАТ «Київенерго» на приєднання об'єкта до електричних мереж №019/ЦП/1/СЗ-519-17/83172.

Разом з тим, суд в оскаржуваному рішенні зазначив, що на момент затвердження проекту станом на 07 липня 2017 року технічні умови, які є основними складовими вихідних даних на проектування, а саме: КП «Київавтодор» на проектування електромереж зовнішнього освітлення від 09 жовтня 2007 року з терміном дії 3 роки, АЕК «Київенерго» теплові мережі на приєднання об'єкта до теплових мереж - втратили чинність, і, що позивач їх використав при розроблені спірного проекту будівництва.

Однак, позивач ці технічні умови, які втратили чинність, не використовував при розроблені проекту будівництва, що підтверджується доданою до апеляційної скарги копією Робочого проекту ТОМ 1 (затверджувальна частина), в якому відсутні такі технічні умови.

Чому для проведення перевірки замовник будівництва ПП «Лойд Транс» надав відповідачу технічні умови, які втратили чинність судом не встановлено. При цьому, позивач не несе відповідальність за дії замовника будівництва ПП «Лойд Транс», у тому числі, за дії щодо надання для перевірки відповідачу технічних умов.

В матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що Замовник будівництва надавав позивачу саме ті технічні умови, які втратили чинність, для розробки проекту будівництва.

Важливо також зауважити, що і станом на момент замовлення на розробку проекту будівництва, і станом на момент виконання такого замовлення, КП «Київавтодор» не видає технічних умов на проектування електромереж зовнішнього освітлення. Такі технічні умови видає Комунальне підприємство електромереж зовнішнього освітлення м. Києва «Київміськьксвітло».

Саме технічні умови КП електромереж зовнішнього освітлення м. Києва «Київміськьксвітло» від 21 листопада 2017 року позивачем і було використано та враховано при проектуванні будівництва, що підтверджується наявною в Робочому проекті ТОМ 1 (затверджувальна частина) копією технічних умов №183-5 на проектування електромереж зовнішнього освітлення від 21 листопада 2017 року.

Крім того, судом було встановлено, що проектна документація, розроблена позивачем та передана замовнику будівництва ПП «Лойд Транс» з порушенням вимог законодавства, а саме: проектну документацію розроблено без отримання вихідних даних на проектування, необхідних технічних умов на приєднання об'єкта до міських інженерних теплових мереж.

Слід відмітити, що технічні умови на приєднання об'єкта до теплових мереж, є необхідними лише за умови прийняття рішення замовником будівництва використовувати для опалення об'єкта будівництва централізоване опалення і отримувати послуги централізованого теплопостачання.

Будь-яким нормативно-правовим актом України, у тому числі Законом України «Про врегулювання містобудівної діяльності» і Законом України «Про архітектурну діяльність», не визначено обов'язку використовувати для обігріву приміщень централізоване опалення та отримувати послуги централізованого теплопостачання. Для опалення приміщення можуть використовуватися інші способи, зокрема, обігрів за допомогою електроприладів.

Замовник будівництва прийняв рішення застосовувати для опалення приміщень електроенергію, і використані позивачем при розробці проекту будівництва технічні умови №СЗ-519- 17 від 18 серпня 2017 року, видані ПАТ «Київенерго» (копія технічних умов міститься у копії Робочого проекту ТОМ 1), підтверджують технічну можливість та допустимість максимального навантаження для обігріву спроектованого приміщення, за допомогою електроприладів.

Отже, висновок суду першої інстанції щодо того, що технічні умови на приєднання об'єкта до теплових мереж мають бути обов'язковими умовами проектування, не відповідають обставинам справи та положенням статей 29, 30, 31 Закону України «Про врегулювання містобудівної діяльності», статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Натомість, сам Робочий проект ТОМ 1 (затверджувальна частина) у складі розділів: Загальна пояснювальна записка; Розрахунок класу наслідків; Генеральний план; Архітектурно-планувальні рішення; Проект організації будівництва, підтверджує, що під час проектування даного об'єкта будівництва позивачем враховані та використані усі необхідні технічні умови, зокрема:

технічні умови, видані Національною поліцією України Головним управлінням у м. Києві управління превентивної діяльності №8646/125/19/01-2017 від 15 вересня 2017 року;

технічні умови, видані ПАТ «Акціонерна компанія Київводоканал» на водопостачання об'єкта від 22 серпня 2017 року №12820;

технічні умови, видані ПАТ «Акціонерна компанія Київводоканал» на каналізування об'єкта від 22 серпня 2017 року №12812;

технічні умови, видані ПАТ «Київенерго» на приєднання об'єкта до електричних мереж від 18 серпня 2017 року №019/ЦП/1/С3-519-17/83172 та оферту договору про стандартне приєднання №С3-519-17/83172;

технічні умови Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення м. Києва «Київміськьксвітло» №183-5 від 21 листопада 2017 року;

технічні умови КК «Київавтодор» 2017 року №172-4-17 на підключення до мережі дощової каналізації та влаштування автопід'їзду;

акт обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню від 03 липня 2017 року №268 за участю замовника будівництва та КО «Київзеленбуд».

Відтак, висновки суду першої інстанції про те, що під час перевірки встановлено, що проектна документація на об'єкт будівництва «Будівництво торговельного закладу по АДРЕСА_1» була розроблена пПозивачем та передана замовнику будівництва ПП «Лойд Транс» з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: проектну документацію розроблено без отримання вихідних даних на проектування, необхідних технічних умов, не відповідає обставинам справи.

В оскаржуваному рішенні суду першої інстанції зазначено, що на момент проведення перевірки був відсутній звіт інженерних вишукувань (топографо-геодезичних та геологічних) на об'єкт будівництва. Отже суд встановив та дійшов висновку, що на момент перевірки були відсутніми інженерні вишукування - топографо-геодезичні та геологічні. Колегія суддів з таким висновком не погоджується з огляду на таке.

Однак, використані під час проектування інженерно-геологічні вишукування були розроблені ще у травні 2016 року, що підтверджується звітом про інженерно-геологічні вишукування №33/16-1-00- ТВ2 ТОВ «Медінжсервіс» від травня 2016 року.

Так, в 2016 році ТОВ «Кадастр Сервіс» розробив топографо-геодезичні вишукування, що підтверджується топографо-геодезичними вишукуваннями за листопад 2016 року.

Використання позивачем цих інженерних вишукувань від 2016 року при проектуванні підтверджується Робочим проектом ТОМ 1 (затверджувальна частина), а саме Генеральним планом як його частиною.

Тому, станом на момент проведення перевірки, тобто на грудень 2017 - січень 2018 року інженерно-геологічні та топографо-геодезичні вишукування вже існували, оскільки вони датовані 2016 роком.

З встановлених вище обставин справи вбачається, що зазначені відповідачем в акті перевірки від 03 січня 2018 року, протоколі від 03 січня 2018 року обставини не відповідають дійсності та є недоведеними, як наслідок, протиправно зроблено висновок про наявність в діях позивача складу правопорушення у сфері містобудівної діяльності, адже станом на 07 липня 2017 року проект не був розроблений і переданий замовнику, а позивач не несе відповідальності за неправомірні дії замовника будівництва.

Таким чином, викладені вище доводи апеляційної скарги позивача обґрунтовують те, що судом першої інстанції під час прийняття оскаржуваного рішення порушено норми процесуального та матеріального права, неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, визнано встановленими обставини справи, які є недоведеними, зроблено висновки, які не відповідають обставинам справи.

Враховуючи зазначене, неправомірним є висновок суду першої інстанції про відмову в задоволенні даного адміністративного позову.

Відповідно до частини першої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 317, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 -задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 червня 2018 року - скасувати.

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа ПП «Лойд Транс» про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 07/18/073-454 від 16 січня 2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Головуючий суддя: Файдюк В.В.

Судді: Мєзєнцев Є.І.

Чаку Є.В.