Справа № 511/2007/18
Суддя: Іванова О. В.
Дата ухвалення: 2018-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Роздільнянський районний суд Одеської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2007/18

Номер провадження: 2-а/511/19/18

06 грудня 2018 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Іванової О. В.,

секретаря судового засіданні ОСОБА_1

за участю:

позивача ОСОБА_2,

представника позивача адвоката ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна адміністративний позов ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області про визнання незаконною та скасування постанови про накладення штрафу, -

В С Т А Н О В И В:

18.09.2018 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області з Одеського окружного адміністративного суду для розгляду за підсудністю надійшов адміністративний позов ОСОБА_2 (далі по тексту - позивач) до Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області (далі по тексту - відповідач) про визнання незаконною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування. Позивач просить суд, визнати незаконним Протокол від 20.07.2018 року; Постанову №406 від 02.08.2018 року про накладення штрафу визнати незаконною та скасувати; зобовязати відповідача відшкодувати витрати по сплаті судового збору.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 17.07.2018 року за результатами позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства під час проведення робіт з будівництва, замовником якого є ОСОБА_2 відповідачем було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та складено припис від 20.07.2018 року стосовно позивача про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

20.07.2018 року було винесено припис про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Як зазначав позивач, на підставі вказаного припису було складено протокол від 20.07.2018 року та 02.08.2018 року було винесено постанову № 406 у справі про адміністративне правопорушення та притягнуто позивача до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 196 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4250,00 грн.

Позивач зазначав, що перелік порушень, які відображені в протоколі про адміністративне правопорушення, приписі від 20.07.2018 року та постанові у справі про адміністративне правопорушення від 02.08.2018 року не відповідають дійсності та суперечать положенням законодавства, оскільки він звернувся до ДАБІ із зверненням про початок виконання будівельних робіт 26.06.2018 року, але інспектор здійснив виїзд лише 17.07.2018 року, тобто через 21 день після його звернення. Так інспектор ДАБІ ОСОБА_4 усвідомлено підштовхнула позивача, як замовника, на визнання факту початку будівельних робіт в 2017 році, чим порушила його права. На даний час ним приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт виконуються, будівельні роботи не ведуться. Посилаючись на викладене, позивач просив суд визнати незаконною та скасувати протокол від 20.07.2018 року та постанову № 406 від 02.08.2018 року головного інспектора будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Одеській області ОСОБА_4 по справі про адміністративне правопорушення про визнання ОСОБА_2 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП та накладення на позивача штрафу у розмірі 4250,00 грн., оскільки він ніяких порушень не припускав.

Ухвалою суду від 19.09.2018 року адміністративна справа прийнята суддею до свого провадження, вказане провадження відкрито та призначено до слухання в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін для розгляду справи по суті на 27.09.2018 року.

29.10.2018 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він позов не визнав та заперечував проти його задоволення. При цьому зазначав, що позивача було повідомлено про проведення перевірки, а до відповідальності було притягнуто за виконання будівельних робіт самовільно без реєстрації дозвільних документів. Постанова про притягнення позивача до відповідальності за ст. 96 КУпАП та припис від 20.07.2018 року ним не оскаржувалася, а отже позивач фактично визнав порушення ним законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

06.11.2018 року позивачем було надано відповідь на відзив, в якому він посилався на додаткове обґрунтування позовних вимог, а саме щодо строку звернення. На його думку строк він не пропустив, так як звернувся до відповідача з метою оскарження постанови та отримав в одному конверті відповіді, остання датована 22.08.2018 року, одразу після цього він звернувся до суду в Окружному адміністративному суді дата реєстрації становить 30.08.2018 року, тобто до спливу 10 днів.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_5 суду пояснив, що до ДАБІ він звернувся 25.06.2018 року з заявою про початок будівельних робіт, яка була зареєстрована ними, тому він вважав, що може починати будівельні роботи. В його повідомлені про початок будівельних робіт була ним допущена помилка, він не зазначив кадастровий номер. Через 21 день приїхала інспектор ДАБІ виявила, що ним розпочаті будівельні роботи, повідомила про помилку в повідомленні, та запропонувала написати заяву , проте, що він почав роботи в 2017 році. А 20.07.2018 року він отримав протокол і штраф. На жодному документі він свого підпису не ставив. Стверджував, що фундамент на гараж він почав копати після 26.06.2018 року. 30.07.2018 року ним була подана скарга в ДАБІ про його незгоду з накладеним на нього штрафом. Всі документі: протокол, відповідь, постанову, він отримав 09.08.2018 року. Постанову оскаржив та 22.08.2018 року отримав відповідь з ДАБІ, тому вважав, що у нього строк на оскарження до суду був. Дозволу на виконання будівельних робіт не отримував так як була зроблена помилка. Свої позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представник адвокат ОСОБА_3 позовні вимоги підтримали та просили суд їх задовольнити у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві та у додаткових письмових поясненнях. Позивач на даний момент виконав припис, ним не ведуться ніякі будівельні роботи, Закон він не порушував та незаконно був притягнутий до адміністративної відповідальності.

Представник відповідача ОСОБА_6 в судове засідання не зявилася, про день та час слухання справи була сповіщена належним чином, до суду надала клопотання в якому повідомила, про поважну причину своєї відсутності, просила судове засідання провести за її відсутністю, позовні вимоги не визнала, проти позову заперечувала та просила суд відмовити позивачу у його задоволенні в повному обсязі з підстав, наведених у відзові та запереченні проти позовної заяви.

Заслухавши пояснення позивача та його представника, врахувавши заяву представника відповідача, вивчивши у судовому засіданні доводи адміністративного позову, розглянувши надані позивачем документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, суд дійшов висновку, що вимоги позову не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю субєкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Судом встановлено, що відповідно до рішення Камянської сільської ради Роздільнянського району Одеської області № 65-У11 від 24.12.2015 року був затверджений проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки загальною площею 0,1250га, з них: ріллі 0,1250га, кадастровий номер :06:001:0060, яка розташована с. Матишівка по вул. Садова, 2 на території Камянської сільської ради Роздільнянського району Одеської області, ОСОБА_2 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд(присадибна ділянка), що також підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна(а.с.110;111).

25.06.2018 року сектором містобудування та архітектури Роздільнянської районної державної адміністрації позивачу ОСОБА_5 був виданий будівельний паспорт забудови земельної ділянки 39, кадастровий номер::06:001:0060 з намірами забудови: будівництво одноповерхового житлового будинку зі скатною покрівлею, висотою близько 6,0 метрів; гараж одноповерховий зі скатною покрівлею, висотою до 4метра; господарської споруди(вбиральні) одноповерхової, висотою до 2 метрів. Загальна площа житлового будинку, відповідно до проектної документації 66,20 кв. м. На підставі зазначеного будівельного паспорту позивачем як замовником будівництва було подано повідомлення до ДАБІ про початок виконання будівельних робіт визначених державними будівельними нормами, стандартами і правилами. (а.с10-11;.22-27).

На адресу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від Камянської сільської ради Роздільнянського району Одеської області був надісланий лист за №181/02-11 від 17.07.2018 року, проте, що ОСОБА_2 провів виконання земельних робіт з риття котловану під будівництво гаража в кінці 2017 року.(а.с.91).

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо обєктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (CCI), та щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо обєктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки (п. 8, 16 Порядку № 553).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (п.17 Порядку № 553).

Відповідно до направлення для проведення позапланового заходу від 16.07.2018 року № 629 ДАБІ України було направлено головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу ДАБІ в Одеській області ОСОБА_4 для здійснення позапланової перевірки на обєкті за адресою: Роздільнянський район Одеської області с. Матишівка по вул. Садова, 2.

Згідно із актом складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 629, встановлено порушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Підписати та отримати копію акту позивач відмовився.(а.с.93-94).

20.07.2018 року за проведеної перевірки, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_4 було винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт. Підписати та отримати копію припису позивач відмовився. (а.с.97-98).

Крім того, головним інспектором будівельного нагляду ДАБІ в Одеській області ОСОБА_4 у присутності позивача було складено протокол про адміністративне правопорушення про те, що за результатами позапланової перевірки на будівництво житлового будинку, господарських будівель та споруд за адресою: Роздільнянський район Одеської області с. Матишівка по вул. Садова, 2, виявлено порушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та встановлено, що позивач розпочав виконання будівельних робіт з риття траншеї під влаштування фундаменту для розміщення гаражу, розміром 18.0м х 10.0м самовільно, без дозвільних документів, що дають право на виконання будівельних робіт, чим порушив ч.1 ст. 34 Закону України « Про регулювання містобудівної діяльності» про що позивач був повідомлений про дату розгляду протоколу про адміністративне правопорушення на 02.08.2018 року об 12.00год, але отримувати копію протоколу та підписати його позивач відмовився.(а.с.95-96).

Оскільки позивач відмовився від отримання акту складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 20.07.2018 року, припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.07.2018 року, протокол про адміністративне правопорушення від 20.07.2018 року, зазначені документи відповідно до квитанції УКРПОШТИ на адресу позивача були відправлені через В-Михайлівське відділення звязку 24.07.2018 року цінним листом.(а.с.99).

Згідно листа відстеження УКРПОШТИ відправлення позивач отримав особисто 04.08.2018 року.(а.с.101).

02.08.2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_4 було винесено постанову про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 96 КУпАП за виявлені порушення в ході перевірки, а саме: виконання будівельних робіт самовільно, без дозвільних документів, що дають право на виконання будівельних робіт та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250грн. Позивач на розгляд протоколу про адміністративне правопорушення не зявився.(а.с.102-103).

Згідно листа відстеження УКРПОШТИ відправлення позивач отримав 09.08.2018 року.(а.с.100).

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 № 208/94-ВР постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю».

Пунктом 5 Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно зі п. 7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Абзацом першим пункту 9 Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

В силу приписів п. 13 Порядку, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

- вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

- бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

- подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Водночас, пункт 14 Порядку визначає, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Згідно з п. 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акту.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктом 22 Порядку передбачено складання постанови про накладення штрафу.

При цьому варто зауважити, що проведення перевірки суб'єкта містобудування Інспекцією за його участю не вимагається, оскільки суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до п. 13 Порядку № 553.

Під час здійснення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил позивачем на об'єкті будівництва за адресою: Одеська область, Роздільнянський район,с. Матишівка, вул. Садова, 2, виявлено порушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та встановлено, що ОСОБА_2 розпочав виконання будівельних робіт з риття траншеї під влаштування фундаменту для розміщення гаражу, розміром 18.0м х 10.0м самовільно, без дозвільних документів, що дають право на виконання будівельних робіт, чим порушено ч.1ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також ч. 4 ст. 96 КУпАП.

Ч.4 ст. 96 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні у вигляді штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Ч. 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, повязані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - пятої), частини перша та друга статті 188-42).

Згідно з ч.1 ст.246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України. Таким чином, порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення визначається Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Отже, як встановлено судом з матеріалів справи позивач подав позов з пропуском встановленого законодавством строку на оскарження вищевказаної постанови.

Так, оригінал постанови № 406 від 02.08.2018 року, згідно якої ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 4250грн., був надісланий позивачу за даними поштового відправлення № 148 від 03.08.2018 року та вручений 09.08.2018 року згідно даних офіційного сайту УКРПОШТА. Посилання позивача, що він нібито отримав відповіді Департаменту на його звернення 22.08.2018року та вважає цю дату початком перебігу строку на оскарження постанови не відповідають діючому законодавству, оскільки постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено до суду протягом 10 днів з дня її винесення, а не з дня отримання, тим більш не з дня отримання відповіді на його звернення.

Таким чином, позивач погодився із виявленими порушеннями в ході перевірки, яка проводилась 20.07.2018 року.

Станом на час розгляду даної справи, постанова у справі про адміністративне правопорушення від 02.08.2018 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 96 КУпАП позивачем не оскаржувалась.

Натомість позивач зазначає, що з метою забудови гаража він звернувся до Департаменту ДАБІ в Одеській області з повідомленням про початок виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку, господарських будівель та споруд, а отже постанова від 02.08.2018 року є незаконною та підлягає визнанню протиправною і скасуванню. Постанова була винесена без його присутності.

Згідно із пунктом 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06.04.1995, у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням. Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб'єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб'єктом містобудування.

Відповідно до ст. 41 Закону державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Питання про накладення штрафу за виявлене під час перевірки порушення розглядається керівником відповідної інспекції на підставі переданих йому протоколу та всіх матеріалів перевірки (пункт 20 Порядку).

Відповідно до частини 1 статті 277 КУпАП справа розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Як вбачається з матеріалів справи, постанова про накладення на позивача стягнення у вигляді штрафу прийнята на підставі складеного під час державного архітектурно-будівельного контролю протоколу та матеріалів перевірки у присутності ОСОБА_2

Тобто, посилання позивача про те, що справу про адміністративне правопорушення було розглянуто у його відсутність без належного повідомлення не знайшли свого підтвердження.

Так, положення статті 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Оскільки із матеріалів справи вбачається, що позивача було своєчасно повідомлено про розгляд справи, а також самим позивачем не надано доказів, що ним було подано клопотання про відкладення розгляду справи, відповідач правомірно розглянув справу у його відсутність.

Щодо посилань відповідача стосовно пропуску строку притягнення позивача до відповідальності суд виходить з наступного.

Згідно із частиною 1 статті 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Як встановлено судом, оригінал постанови № 406 від 02.08.2018 року, згідно якої ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 4250грн., був надісланий позивачу за даними поштового відправлення № 148 від 03.08.2018 року та вручений 09.08.2018 року згідно даних офіційного сайту Укпошта.

Посилання позивача, що він нібито отримав відповіді Департаменту на його звернення 22.08.2018року та вважає цю дату початком перебігу строку на оскарження постанови не відповідають діючому законодавству, оскільки постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено до суду протягом 10 днів з дня її винесення, а не з дня отримання, тим більш не з дня отримання відповіді на його звернення.

Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, постанову від 02.08.2018 за № 406 складено за ч. 4 ст. 96 КУпАП за виконання будівельних робіт без дозвільних документів.

З вище наведеного випливає, що головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_4 діяла у межах своїх повноважень та правомірно винесла постанову за вчинене правопорушення. Тому, в адміністративному позові ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання незаконною та скасування постанови про накладення штрафуслід відмовити.

Враховуючи положення ст. 139 КАС України, судові витрати понесені позивачем відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 242-244,250, 297 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області про визнання незаконною та скасування постанови про накладення штрафу відмовити у повному обсязі.

Рішення суду може бути оскаржено до Пятого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст.299 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення виготовлений 11.12.2018 року.

Суддя: О. В. Іванова