Справа № 823/1053/18
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2018-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/1053/18 Суддя (судді) першої інстанції: А.В. Руденко
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Шурка О. І.,

за участю секретаря Видмеденко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_4 та Державна архітектурно-будівельна інспекція України про скасування рішення №1270 від 01.12.2017, за апеляційною скаргою Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 23.04.2018, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до суду з позовом до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Ільченко І.С., треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_4 та Державна архітектурно-будівельна інспекція України про скасування рішення №1270 від 01.12.2017.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідачем неправомірно скасовано дію будівельного паспорта забудови земельної ділянки НОМЕР_1 від 08.07.2015 так як позивачем не порушено жодних положень Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 23.04.2018 позовні вимоги задоволено повністю.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, Державна архітектурно-будівельна інспекція України подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалено з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

В судове засідання з'явився представник апелянта, підтримав апеляційну скаргу, просив скасувати рішення суду першої інстанції посилаючись на доводи апеляційної скарги.

Представник позивача просив залишити без змін рішення суду першої інстанції, наводив доводи, зазначені у відзиві на апеляційну скаргу.

Інші учасники процесу, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явилися.

Враховуючи, що безпосередня участь сторін у судовому засіданні, в даному випадку, не є обов'язковою, оскільки матеріали справи містять достатньо письмових доказів для з'ясування фактичних обставин, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності учасників, які не з'явилися в судове засідання.

Відповідно до положень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Відкладення розгляду справи спричинить невиправдане порушення процесуального строку її розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З матеріалів справи убачається, що 08.07.2015 управлінням планування та архітектури Департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради ОСОБА_4 виданий будівельний паспорт НОМЕР_1 на реконструкцію господарської будівлі в житловий будинок по АДРЕСА_1.

Начальником Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Полтавцем В.П. було видано направлення на проведення планової перевірки на Управління планування та архітектури Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради №49 від 10.10.2017 та №49/1 від 09.11.2017.

За результатами проведеної перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22.11.2017, яким встановлено порушення при видачі будівельного паспорта НОМЕР_1 від 08.07.2015:

- копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, не засвідчена в установленому порядку, що є порушенням пункту 2.1 розділу ІІ Порядку №1;

- схема забудови земельної ділянки, яка входить до складу будівельного паспорта, оформлена з порушенням пункту 2.10, додатку 3 Порядку №1, а саме: не зазначені червоні лінії, лінії регулювання забудови, місця до інженерних мереж тощо;

- будівельний паспорт не відповідає положенням містобудівної документації на місцевому рівні (зонінгу), що є порушенням пункту 1.4 розділу І Порядку №1.

На підставі акта перевірки від 22.11.2017 головним інспектором будівельного нагляду Ільченко І.С. було прийнято рішення №1270 від 01.12.2017, яким скасовано дію будівельного паспорта НОМЕР_1 від 08.07.2015, оскільки він прийнятий з порушенням:

- пункту 1.4 розділу І «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011;

- пункту 2.1 розділу ІІ «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011;

- пункту 2.10 розділу ІІ, додаток 3 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011.

Вказане стало причиною звернення позивача до суду.

Задовольняючи позов суд першої інстанції виходив з того, що факт надання послуг встановлення газового обладнання, є безспірним, а тому подана позивачем декларація від 02.08.2017 та квитанція від 29.03.2016 № 178 є належними та достатніми підставами для застосування до ОСОБА_6 податкової знижки, передбаченої ст. 166 ПК України.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності»

Згідно ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» 3038-VІ, державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду, зокрема, перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 р. N 698 (далі - Порядок № 698), пунктом 2 якої передбачено, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Зі змісту ч. ч. 3-4 ст. 41-1 Закону випливає, що з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду, зокрема, перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право, у тому числі, скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до ст. 27 Закону у редакції, чинній на момент видачі Будівельного паспорту, забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

На виконання вимог ст. 27 Закону наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року №103 затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - Порядок №103), який призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб'єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

Згідно пункту 1.4 Порядку №103 від 05.07.2011 розроблення будівельного паспорта здійснюється в межах населених пунктів відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні.

Відповідно до статей 17, 18, 19 Закону України №3038/VІ до містобудівної документації на місцевому рівні належать генеральний план, план зонування, детальний план території.

Відповідно до Плану зонування території, затвердженого рішенням сесії Черкаської міської ради №2-513 від 04.12.2014, та Генерального плану міста Черкаси, затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 29.12.2011 року №3-505, земельна ділянка по АДРЕСА_1, відноситься до зони Ж-4п, переважними видами використання якої є, зокрема, 1-4 поверхові індивідуальні житлові будинки, що існували на момент розроблення Зонінгу. При цьому, на даній території можливе розташування 1-4 поверхових індивідуальних житлових будинків, що існували на території зони на момент розроблення Зонінгу.

Житловий будинок, на який реконструкцію якого видано будівельний паспорт НОМЕР_1 від 08.07.2015, існував на момент набуття чинності Планом зонування території, затвердженого рішенням сесії Черкаської міської ради №2-513 від 04.12.2014.

Відповідно до пункту 3 розділу 5.3 Пояснювальної записки Плану зонування території дозволяється капітальний ремонт та експлуатація будівель і споруд, які не відповідають вимогам Плану зонування території (зонінгу), а також їх реконструкція і технічне переоснащення, якщо це не призведе до збільшення невідповідностей Зонінгу. Ніяка будівля або споруда, що не відповідає вимогам Зонінгу, не може бути змінена на іншу будівлю чи споруду, що також не відповідає вимогам Зонінгу. Забудова на територіях, що зарезервовані під конкретний об'єкт, здійснюється тільки у відповідності із вимогами Плану зонування території (зонінгом).

Апелянт вказує, що згідно з намірами планується забудова вільної частини ділянки (реконструкція житлового будинку з надбудовою мансардного поверху; реконструкція господарського блоку зі знесенням гаражу) у зоні Ж-4п, що є збільшенням невідповідності Зонінгу. Надбудова мансардного поверху збільшує будинок у висоту, геометричні розміри та функціональне призначення існуючої будівлі, за результатом реконструкції утворюються нові об'єкти, на які одержується нове право власності.

Як вже зазначалося, відповідно до плану зонування території міста Черкаси, затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 04.12.2014 № 2-513, класифікація територіальних зон, а саме зона змішаної багатоповерхової житлової забудови та громадської забудови Ж-4 (Ж-4п) - призначена для розташування багатоквартирних житлових будинків поверховістю вище ніж п'ять поверхів, супутніх об'єктів повсякденного обслуговування населення, комунальних об'єктів, окремих об'єктів загальноміського та районного значення.

Пунктом 5 Супутні види використання даної зони - може використовуватися для 1-4 поверхових індивідуальних житлових будинків, що існували на території зони на момент розроблення Зонінгу.

Тобто, оскільки в результаті реалізації намірів реконструкції утвориться двоповерховий житловий будинок, він знаходиться в межах передбачених Зонінгом 1-4 поверхових індивідуальних житлових будинків.

Належний ОСОБА_4 житловий будинок існував на момент набуття чинності Планом зонування території та по поверховості не суперечитиме Зонінгу, наміри забудови відповідають Плану зонування території.

Щодо порушень п. 2.10 Порядку, а саме, що Управлінням не зазначені червоні лінії, лінії регулювання забудови, місця підключення до інженерних мереж, то п. 2.9. Порядку передбачено, що до складу будівельного паспорта входять: пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу; схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку; пам'ятка замовнику індивідуального будівництва.

Пунктом 2.10. Порядку визначено, що у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об'єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під'їзди до будівель і споруд, відстань від об'єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об'єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках. підключення до інженерних мереж (за наявності).

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» лінії регулювання забудови - це визначені в містобудівній документації межі розташування будинків і споруд відносно червоних ліній, меж окремих земельних ділянок, природних меж та інших територій.

Згідно з ч. 4 ст. 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» лінії регулювання забудови визначає детальний план території.

Відповідно до п. 14 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» червоні лінії - не визначені в містобудівній документації щодо пунктів геодезичної мережі межі існуючих та запроектованих вулиць, доріг, майданів, які розділяють території забудови та території іншого призначення.

Місця підключення до інженерних мереж визначаються лише при їх наявності. У Схемі забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1, яка є невід'ємною частиною будівельного паспорту визначені червоні лінії (примітка: «Місце підключення до інженерних мереж дивитися в технічних умовах інженерних служб міста»), а тому твердження відповідача є таким, що не відповідає дійсності.

За таких підстав, враховуючи у сукупності вказане вище, рішення відповідача №1270 від 01.12.2017 є протиправним, та підлягає скасуванню.

Колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, в судовому рішенні повно і всебічно з'ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують.

Суд також застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 23.04.2018 у справі за адміністративним позовом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_4 та Державна архітектурно-будівельна інспекція України про скасування рішення №1270 від 01.12.2017 - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 23.04.2018 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. І. Шурко

Повний текст постанови виготовлено 11.12.2018