Справа № 199/4190/18(2-а/199/111/18)
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2018-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
10 грудня 2018 року м. Дніпросправа № 199/4190/18(2-а/199/111/18)
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Ясенова Т.І. перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 19 липня 2018 року (суддя суду 1 інстанції Подолець О.Б.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до інспектора роти №2 батальону №2 Управління патрульної поліції Дніпропетровської області Красільнікової Анжеліки Григорівни про визнання протиправним та скасування постанови про адміністравне правопорушення,-
20.11.2018 представник Департаменту патрульної поліції Національної поліції України звернувся до суду з апеляційною скаргою на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 19 липня 2018 року.
Відповідно до змісту апеляційної скарги, заявник просить поновити строк апеляційного скарження обґрунтовуючи клопотання тим, що вперше з апеляційною скаргою до суду управління звернулось в межах строку встановленого частиною 4 статті 286 КАС України з моменту отримання рішення суду (09.08.2018), проте апеляційну скаргу було повернуто заявнику. Вказує, що пропущення встановленого строку на подання апеляційної скарги відбулось з підстав незалежних від волевиявлення чи дій відповідача, право на апеляційне оскарження рішень суду першої інстанції реалізовано у встановлений законом строк шляхом подання апеляційної скарги, тому управління вважає, що процесуальний строк на подання апеляційної скарги пропущений з поважних причин та просить поновити пропущений процесуальний строк.
Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності встановлено статтею 286 КАС України.
Частиною 4 статті 286 КАС України встановлено спеціальний порядок оскарження судових рішень у справах вказаної категорії, відповідно до якого апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
Відповідно до матеріалів справи, Департамент патрульної поліції Національної поліції України повідомлявся про розгляд даної справи, що також ним не заперечується.
У відзиві на позовну заяву управлінням заявлено клопотання про розгляд справи без його участі. (а.с. 42)
Справу було розглянуто 19.07.2018 у відкритому судовому засіданні та проголошено рішення суду.
Отже, зважаючи на строки оскарження рішення суду у даній категорії справ, встановлені частиною 4 статті 286 КАС України, останнім днем строку апеляційного оскарження рішення суду від 19.07.2018 є 29.07.2018.
Вперше апеляційна скарга подана управлінням до суду 17.09.2018, що
підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду першої інстанції, тобто з пропуском строку встановленого статтею 286 КАС України. (а.с. 62)
Ухвалою суду від 24 жовтня 2018 року апеляційну скаргу повернуто заявнику.
Згідно з частиною 8 статті 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Таким чином, в разі повернення апеляційної скарги особа має право повторно подати апеляційну скаргу, але в межах строку звернення до суду з апеляційною скаргою встановленого статтею 286 КАС України, або у разі поновлення пропущеного строку з причин, які будуть визнані судом поважними.
Судом встановлено, що Управлінням патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції не було реалізовано право на касаційне оскарження ухвали суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги.
Вдруге апеляційна скарга подана Департаментом патрульної поліції 20.11.2018, тобто поза межами десятиденного строку, встановленого частиною 4 статті 286 КАС України.
У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» Суд звертав увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».
У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…».
Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у даному випадку - за рахунок платника податку у зв`язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь такого платника податку).
Отже, доводи наведені в клопотанні не можуть бути визнані поважними причинами пропущення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції при зверненні з апеляційною скаргою повторно.
Зважаючи на те, що нормами статті 286 КАС України встановлено спеціальний порядок та строк апеляційного оскарження, перебіг якого починається з моменту проголошення рішення суду, а не отримання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення строку апеляційного оскарження.
Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Статтею 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Частиною 3 статті 298 КАС України передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків встановлених цим Кодексом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші поважні підстави для поновлення строку.
З огляду на вищевикладене та враховуючи, що апелянтом подано апеляційну скаргу до адміністративного суду апеляційної інстанції після закінчення строків, установлених статтею 286 КАС України, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для направлення до суду апеляційної інстанції заяви із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку встановленого для апеляційного оскарження.
Керуючись ст. 169, 241-245, 286, 298 КАС України, суд, -
Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 19 липня 2018 року залишити без руху та надати строк десять днів з моменту отримання заявником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом направлення до суду апеляційної інстанції заяви із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку встановленого для апеляційного оскарження.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.І. Ясенова