Справа № 815/2287/18
Суддя: Вербицька Н. В.
Дата ухвалення: 2018-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2018 р.м.ОдесаСправа № 815/2287/18

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Тарасишина О.М.

Колегія суддів П'ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Вербицької Н.В.,

суддів - Джабурії О.В.,

- Кравченка К.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16 липня 2018 року по справі за адміністративним позовом колективного підприємства "Будова" до департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправним та скасування припису,-

В С Т А Н О В И Л А :

28 квітня 2018 року колективне підприємства "Будова" звернулось до суду з позовом до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви, просило визнати протиправною та скасувати постанову № 183/1015-05/1-10666 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно КП "Будова", прийняту головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідош Русланом Віталійовичем від 10.11.2017 року та визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, який видано 27.10.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Соловйом Д.А.

В обґрунтування позовних вимог КП "Будова" зазначало, що перевірка, за результатами якої винесено оскаржуваний припис та постанова, проведена з порушенням Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Відповідач заперечував проти позову, зокрема зазначаючи, що про дату та час перевірки КП "Будова" сповіщено листом № 1015-05/1-9898, який вручено 25.10.2017 року, однак позивач не допустив посадових осіб до проведення перевірки на об'єкт будівництва за адресою м.Одеса, вул. Костанді,104.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 09 липня 2018 року адміністративний позов колективного підприємства "Будова" до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області в частині визнання протиправною та скасування постанови № 183/1015-05/1-10666 від 10.11.2017 року залишено без розгляду. Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 16 липня 2018 року адміністративний позов задоволено, визнано протиправним та скасовано припис департаменту ДАБІ в Одеській області від 27.10.2017 року.

Не погодившись із прийнятим рішенням департамент ДАБІ подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову. Зокрема, апелянт зазначає, що судом першої інстанції не враховано, що відповідно до направлення на проведення перевірки, строк проведення заходу державного архітектурно - будівельного контролю закінчився 27 жовтня 2017 року, а тому оскаржуваний припис правомірно винесено в останній день перевірки.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.311 КАС України, справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається наступне.

Листом від 23.10.2017 року № 1015-05/1-9898 департамент ДАБІ в Одеській області повідомив позивача про проведення позапланової перевірки на об'єкті за адресою: вул.Костанді,104, м.Одеса та зазначив про необхідність присутності уповноваженої особи позивача на будівельному майданчику о 12:00 год 26 жовтня 2017 року.

26 жовтня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу департаменту ДАБІ в Одеській області Соловйом Д.А., на підставі наказу департаменту ДАБІ в Одеській області від 25 жовтня 2017 року № 289П та направлення № 114 від 25.10.2017 року, здійснено вихід на проведення позапланового заходу на об'єкті будівництво житлових будинків з вбудованими приміщеннями та підземним паркингом по вул.Костанді 104 м.Одеса.

27 жовтня 2017 року, тобто на наступний день, головним інспектором Соловьйом Д.А. складено акт про недопущення посадових осіб органу ДАБІ на об'єкт будівництва за адресою: вул. Костанді, 104, м. Одеса, для проведення позапланової перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а.с.19-20, 23-24).

27 жовтня 2017р. головним інспектором Соловйом Д.А. складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в якому зазначено, щодо КП «Будова» не допустив посадових осіб департаменту ДАБІ для здійснення позапланової перевірки на об'єкт: будівництво житлових будинків з вбудованими приміщеннями та підземними паркінгами за адресою: вул. Костанді, 104, м. Одеса, чим порушив вимоги п.1 ч.4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та зобов'язано КП "Будова" усунути порушення вимог законодавства до 08.11.2017 року (а.с.21-22).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що інспектором не вчинено будь - яких дій для проведення позапланової перевірки та не доведено факту недопуску до проведення такої перевірки.

Судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції на підставі наступного.

Приписами статей 6, 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI від 17.02.2011 року, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, зокрема, шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Частиною 1 ст. 41 Закону 3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль, як сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

З наведеного вбачається, що повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю реалізуються, зокрема, через проведення відповідних заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до п.п. 9, 12, 13 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Разом з цим, згідно п.п. 12, 14 Порядку № 553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Згідно до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 року № 208/94-ВР, суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Аналіз наведених правових норм дає підстав для висновку, що такий захід державного архітектурно-будівельного контролю, як позапланова перевірка, повинен здійснюватись в присутності суб'єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом та отримувати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Водночас, у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений Порядком № 553 строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки, такий суб'єкт містобудування несе відповідальність за наведені дії у вигляді накладення штрафу.

При цьому, слід враховувати, що вказаними положеннями окремо визначено відповідальність суб'єкта містобудування, як за не допуск до проведення перевірки, так і за відсутність посадових осіб такого суб'єкта містобудування на об'єкті будівництва у разі отримання останнім повідомлення про проведення перевірки.

Підставою для винесення припису стала відсутність посадових осіб позивача на об'єкті будівництва у визначений час, що відповідно до ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визнано відповідачем, як не допуск до перевірки.

Разом з тим, у частині 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» відсутній пункт 1, на який міститься посилання в спірному приписі.

Метою внесення припису є усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Ця мета має публічно-правовий характер і спрямована на забезпечення принципу законності у сфері містобудування. Однак досягатися вона повинна не за рахунок порушення чи створення загрози порушення інших охоронюваних законом інтересів.

Так, з листа департаменту ДАБІ від 23.10.2017 року № 1015-05/1-9898 вбачається, що позивача повідомлено, що позапланова перевірка буде проведена 26 жовтня 2017 року о 12:00 год.

Однак, відеозаписом, долученим позивачем у суді першої інстанції, підтверджується, що 26.10.2017 року Соловей Д.А. (в судовому засіданні суду першої інстанції представником відповідача підтверджено, що це головний інспектор Соловей Д.А.) підійшов до воріт КП "Будова", зробив декілька знімків на мобільний телефон та пішов, не вчинивши будь - яких дій для потрапляння на будівельний майданчик.

Отже головним інспектором Соловйом Д.А. не вчинялись дії щодо проведення позапланової перевірки КП "Будова", а тому відсутній факт недопуску його до проведення такої перевірки, а отже оскаржуваний припис є необґрунтованим та правомірно скасований судом першої інстанції.

Крім того, оскаржений припис про недопуск до перевірки, складений 27 жовтня 2017 року. Будь-яких доказів про повідомлення позивача щодо проведення перевірки 27 жовтня 2017 року, тобто у день складання акта про не допуск до перевірки, припису та протоколу, відповідачем не надано.

Враховуючи, що позивач 26 жовтня 2017 року не вчиняв дії щодо недопуску посадових осіб відповідача на проведення перевірки, а 27 жовтня 2017 року відповідач фактично не виходив на проведення позапланової перевірки, у відповідача були відсутні підстави для винесення оскаржуваного припису.

Оцінюючи викладене в сукупності, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно та у достатньому обсязі встановив обставини справи, і ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, що відповідно до ст.316 КАС України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови суду першої інстанції без змін.

Підстав для скасування чи зміни постанови суду першої інстанції колегія суддів не вбачає, а доводи апеляції вважає такими, що висновків суду не спростовують.

Оскільки ухвалою П'ятого апеляційного адміністративного суду від 21.11.2018 року апелянту відстрочена сплата судового збору у розмірі 2 643 грн. до ухвалення судового рішення у справі, відповідно до ч.3 ст.139 КАС України з відповідача в дохід Державного бюджету підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2 643 грн.

Враховуючи, що дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, що підтверджується ухвалою суду про відкриття провадження від 24 травня 2018 року, постанова суду апеляційної інстанції відповідно до ч.5 ст.328 КАС України в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321,322,325, 328 КАС України, судова колегія -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області - залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16 липня 2018 року - залишити без змін.

Стягнути з департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області (код ЄДРПОУ Держархбудінспекції України 37471912) за рахунок бюджетних асигнувань до спеціального фонду Державного бюджету України судовий збір у сумі 2 643 грн за подання апеляційної скарги у справі № 815/2287/18 на користь Державної судової адміністрації України на рахунок №0001, отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106, , банк отримувача: Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві, МФО: 820019, .

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складений та підписаний колегією суддів 11 грудня 2018 року.

Головуючий: Н.В.Вербицька

Суддя: О.В.Джабурія

Суддя: К В.Кравченко