Справа № 826/16244/16
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2018-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Чаку Є.В.

При секретарі: Марчук О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 червня 2018 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Міське підприємство по реконструкції та будівництву № 3" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про визнання протиправними та скасування постанови та припису, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Міське підприємство по реконструкції та будівництву № 3" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати припис від 22 вересня 2016 року Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва «Про усунення правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил»;

- визнати протиправним та скасувати постанову №242/16/10126-23/0410/02/2 від 04 жовтня 2016 року Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;

- визнати протиправним та скасувати постанову №243/16/10126-24/0410/02/2 від 04 жовтня 2016 року Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 червня 2018 року вказаний адміністративний позов задоволено.

Задовольняючи даний позов, суд виходив з того, що матеріли справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження факту здійснення позивачем саме реконструкції відповідної будівлі, а зважаючи на висновок експерта, акт та з огляду на те, що в ході розгляду справи не встановлено факту зміни геометричних розмірів чи функціонального призначення будівлі, протиправним є спірний припис та оскаржувана постанови №1. Постанова №2 також підлягає скасуванню, оскільки є фактично похідною від постанови №1.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач - Державна архітектурно-будівельна інспекція України - звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити.

Скаргу обґрунтовано тим, що документи дозвільного та декларативного характеру, які дають право на виконання будівельних робіт за адресою вул. Костянтинівська, 70 у Подільському районі м. Києва станом на час проведення позапланової перевірки Держархбудінспекцією не видавались та не реєструвались.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга відповідача підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, Департаментом Державної архітектурно - будівельної інспекції у м. Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України видано направлення від 02 вересня 2016 року на здійснення позапланової перевірки на вул. Костянтинівська, 70 у Подільському районі м. Києва на підставі наказу (розпорядження) Державної архітектурно-будівельної інспекції України №976 від 08 вересня 2015 року та звернення заступника начальника Управління захисту економіки у місті Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України Какалець А.І. від 22 серпня 2016 року №3690/39/125/02-2016.

В подальшому на підставі службової записки Директора Департаменту про продовження терміну проведення перевірки позивача на два робочих дні, третьою особою видано направлення №б/н від 22 вересня 2016 року на здійснення позапланової перевірки на вул. Костянтинівська, 70 у Подільському районі м. Києва на підставі наказу (розпорядження) ДАБІ України №976 від 08 вересня 2016 року та звернення Какалець А.І. від 22 серпня 2016 року №3690/39/125/02-2016.

За наслідком здійснення перевірки складено акт перевірки дотримання вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22 вересня 2016 року (далі - акт).

За результатами перевірки встановлено, що у Департаменті відсутня інформація щодо реєстрації документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право на виконання будівельних чи підготовчих робіт на вул. Костянтинівська, 70 у Подільському районі м. Києва, та Департамент не приймав до експлуатації об'єкт за вказаною адресою.

Під час виїзду на місце 02 вересня 2016 року візуальним оглядом встановлено, що на земельній ділянці за вищевказаною адресою розташована одноповерхова будівля (літера «В»), яка під час перевірки експлуатуються у якості складських і офісних приміщень.

Присутніми під час перевірки - директором TOB «Міське підприємство по реконструкції та будівництву № 3» Солошенко Г. Я., заступником директора TOB «Міське підприємство по реконструкції та будівництву № 3» Черновим В. О., який діяв на підставі доручення директора TOB «Міське підприємство по реконструкції та будівництву № З» Солошенко Г.Я., надані наступні документи:

- технічний паспорт на нежитловий будинок по вул. Костянтинівська, 70, на будівлю літера «В», виготовлений Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна станом на 18.10.2011;

- свідоцтво про право власності, виданого Головним управлінням комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) на будівлю з утепленими складськими приміщеннями по вул. Костянтинівська, 70, (літера В) у Подільському районі м. Києва від 15.03.2012;

- виписка з ЄДРПОУ TOB «МПРБ-3»;

- доручення на Чернова В.О. № 39-ПФС від 05.09.2016;

- доручення на Чернова В.О. № 40-ПФС від 21.09.2016;

- виписка з протоколу про повноваження директора TOB «МПРБ-3».

Розглянувши надані документи, перевіркою встановлено, що вищезазначена будівля з утепленими складськими приміщеннями експлуатується TOB «МПРБ-3» без прийняття в експлуатацію у встановленому законодавством порядку, чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та самочинно реконструйовано TOB «МПРБ-3» без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт шляхом влаштування внутрішнього монолітного перекриття, що розділяє внутрішній простір будівлі на два окремі поверхи з влаштуванням окремих приміщень на новоствореному другому поверсі та влаштуванням міжповерхової сходової клітини, приміщення першого поверху будівлі реконструйовані із влаштування окремих приміщень та віконних прорізів, чим порушено ч. 1 ст. 34 та ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

У зв'язку з вищевикладеним третьою особою складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до вказаного припису позивачу з 22 вересня 2016 року заборонено експлуатацію самочинно реконструйованої будівлі з утепленими складськими приміщеннями на вул. Костянтинівська, б. 70 (літера «В» у Подільському районі м. Києва) до усунення допущених правопорушень, які необхідно усунути у термін до 12 листопада 2016 року.

Крім того, складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 вересня 2016 року.

В подальшому, третьою особою відносно позивача складено постанову №243/16/10126-24/0401/02/2 від 04 жовтня 2016 року «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», якою визнано останнього винним у вчинені правопорушення, передбаченого абз.3 п.4 ч.2 ст.25 Закону України «Про правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - оскаржувана та/або спірна постанова №1).

Крім того, 04 жовтня 2016 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва складено постанову №242/16/10126-23/0410/02/2 «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», якою визнано ТОВ "Міське підприємство по реконструкції та будівництву №3" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.3 п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» (далі - оскаржувана та/або спірна постанова №2).

Позивач, вважаючи такі рішення відповідача необґрунтованими та незаконними, а свої права порушеними, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідно до норм статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За нормами ч.3 статті 6 Закону № 3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року № 294 визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (далі - Положення № 294).

Основними завданнями Державної архітектурно-будівельної інспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил (пункт 3 Положення № 294).

Пунктом 4 Положення № 294 визначено, що до покладених на Держархбудінспекцію завдань, окрім іншого, остання здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності.

Водночас, пунктом 7 Положення №294 передбачено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури, додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, а також з метою захисту прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд, який забезпечує Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснює свої повноваження щодо державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві та дозвільно-реєстраційних функцій щодо об'єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності) з 12 жовтня 2016 року.

Згідно абз.3 п.4 ч.2 статті 2 Закону України «Про правопорушення у сфері містобудівної діяльності» №208/94-ВР суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації на об'єктах II категорії складності - у розмірі тридцяти шести мінімальних заробітних плат.

Згідно абз.3 п.6 ч.2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації об'єктів II категорії складності - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Відповідно до ч.1 статті 34 Закону № 3038-VI передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Згідно ч.1 статті 36 Закону № 3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч.8 статті 36 Закону № 3038-VI експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що ним проводилася саме аварійні роботи, а не будівельні роботи, як наполягає відповідач, про що безпосередньо вказано в запереченнях на акт перевірки.

Згідно з п. 3.2 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва.

Пунктом 3.7 ДБН А.2.2-3:2014 визначено, що капітальний ремонт - це сукупність робіт на об'єкті будівництва, введеного в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності)

Відповідно до п. 3.21 ДБН А.2.2-3:2014 реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності)

Згідно з п. 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Суд в оскаржуваному рішенні, посилаючись на експертний висновок дослідження технічного стану будівлі на вул. Костянтинівській, 70 у Подільському районі міста Києва зазначив, що позивачем для запобігання руйнування власниками будівлі було прийнято ряд заходів та проведено підготовчі роботи щодо ліквідації можливої аварії.

Так, ТОВ «Міське підприємство по реконструкції та будівництву №3» надало до суду експертний висновок дослідження технічного стану будівлі по вул. Костянтинівській, 70 у Подільському районі міста Києва відповідно до якого, експерт, зважаючи на виявленні дефекти та пошкодження, дійшов висновку, що технічний стан будівлі у відповідності до «Документів з оцінки технічного стану та паспортизації, безпечної та надійної експлуатації виробничих будівель і споруд. Київ, Держбуд України - Держанаглядохоронпраці України, 2003» можна віднести до IV категорії як аварійний, із можливістю раптового руйнування.

Крім того, у експертному висновку вказано, що для запобігання руйнування власниками будівлі було прийнято ряд заходів та проведено підготовчі роботи щодо ліквідації можливої аварії.

Протиаварійні заходи проводилися на існуючих фундаментах в межах об'ємів зазначених у технічному паспорті конструкції будівлі.

Також у висновку експерта вказано, що власниками будівлі було виконано мінімальні необхідні протиаварійні заходи і проведено ремонтні роботи, які необхідні для припинення зносу конструкцій і інженерного обладнання, підготовчі роботи для збереження цілісності будівлі та унеможливлення її раптового руйнування. Експерт дійшов висновку, що після зазначених заходів можна виконати ремонтно - оздоблювальні роботи в приміщеннях та відновити експлуатацію.

Між тим, судом не враховано, що позивачем виконано будівельні роботи шляхом влаштування внутрішнього монолітного перекриття, що розділяє внутрішній простір будівлі на два окремі поверхи з влаштуванням окремих приміщень на новоствореному другому поверсі та влаштуванням міжповерхової сходової клітини, приміщення першого поверху будівлі реконструйовані із влаштуванням окремих приміщень та віконних прорізів, що зафіксовано в акті перевірки та підтверджується здійсненою під час проведення посадовою особою Департаменту фотофіксацією.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності)

Отже, враховуючи викладене, позивачем було здійснено будівельні роботи з реконструкції будівлі на вул. Костянтинівській, 70 у Подільському районі м. Києва.

Таким чином постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04 жовтня 2016 року № 243/16/10/26-24/0410/02/2 є правомірною та не може бути скасованою.

Спірною постановою №2 (№242/16/10126-23/0410/02/2) визначено, що позивачем експлуатується не прийнята в експлуатацію будівля із утепленням складських приміщень після виконання будівельних робіт із реконструкції на вул. Костянтинівська, 70 (літера «В») у Подільському районі міста Києва, проте, як вірно зазначено судом першої інстанції, докази на підтвердження відповідного експлуатування ні відповідачем, ні третьою особою не надано.

Так, судом встановлено, що позивач є власником нерухомого майна - будівлі літера «В», вул. Костянтинівська, 70 в м. Києві, які експлуатувалися ним як складські приміщення з 1986 року.

На виконання обов'язку, передбаченого статтею 39-2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», позивач провів обстеження Будівлі та виявив, що Будівля перебувала в аварійному стані, мала ознаки реального та фактичного руйнування, про що було складено відповідний акт від 24 березня 2016 року.

У зв'язку з аварійним станом Будівлі, для того, щоб усунути загрози життю працівників та попередити знищення майна, позивачем терміново було припинено дію договорів оренди, звільнено приміщення від людей та майна, зупинено експлуатацію Будівлі та проведено роботи по укріпленню існуючих конструкцій та фундаментів.

Станом на момент проведення перевірки (02 вересня 2016 року) Будівля не експлуатувалася за призначенням, була порожньою, що підтверджується матеріалами фотофіксації Департаменту.

Станом на теперішній час позивач не поновив експлуатацію майна, оскільки Будівля потребує проведення подальших робіт, у ній не перебувають люди, не ведеться господарська діяльність. Наведене підтверджується, зокрема, фотографіями Будівлі, які виконані позивачем станом на 14 листопада 2018 року. Протилежного відповідачами не доведено ані в суді першої інстанції, ані під пас апеляційного провадження.

Враховуючи встановлене, суд першої інстанції обґрунтовано зазначив, що не підтверджуються висновки Департаменту про використання не прийнятої в експлуатацію Будівлі. З огляду на це застосування до позивача оскаржуваних припису від 22 вересня 2016 року про заборону експлуатації Будівлі та штрафу за постановою 242/16/10126-23/0410/021 від 04 жовтня 2016 року є також безпідставними.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з доводами позивача про наявність правових підстав для задоволення позову в частині визнання протиправними та скасування припису від 22 вересня 2016 року та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04 жовтня 2016 року № 242/16/10126-23/0410/02/2.

Разом з тим, доводи апеляційної скарги відповідача щодо правомірності постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04 жовтня 2016 року № 243/16/10/26-24/0410/02/2 є законними, обґрунтованими та доведеними, відповідно, спростовують висновки суду першої інстанції щодо задоволення позову в частині її скасування.

Отже, судом при розгляді справи не в повному обсязі правильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини та не повністю встановлено обставини справи.

У зв'язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу відповідача задовольнити частково, а рішення суду - скасувати в частині.

Відповідно до п. 2 ч. 1 статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до ч.1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 317, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України задовольнити частково.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 червня 2018 року в частині визнання протиправною та скасування постанови Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» №243/16/10126-24/0410/02/2 від 04 жовтня 2016 року - скасувати, в задоволенні позову в цій частині відмовити.

В решті залишити рішення без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Головуючий суддя: Файдюк В.В.

Судді: Мєзєнцев Є.І.

Чаку Є.В.