Справа № 826/8096/16
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2018-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/8096/16 Суддя (судді) першої інстанції: Каракашьян С.К.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Безименної Н.В.,

Кучми А.Ю.

за участю секретаря судового засідання: Прудиус І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 червня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича про визнання протиправною бездіяльності,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2016 року позивач, ОСОБА_4, звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просив:

визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у невинесенні протягом місяця (від дати реєстрації клопотання) на пленарне засідання сесії Київської міської ради питання стосовно надання ОСОБА_4 дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки №10 відповідно до графічного матеріалу (кадастрового кварталу 72/571 згідно містобудівного кадастру Києва), орієнтовним розміром до 0,10 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), клопотання (заява) №10, зареєстрованого у Київській міській раді за вх. 08/М-235 від 13.01.2016.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 червня 2018 року позовні вимоги задоволено.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням, відповідачем, Київським міським головою Кличко Віталієм Володимировичем подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог - відмовити. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції порушено та неправильно застосовано норми матеріального права та неповно з'ясовано обставини справи.

05 вересня 2018 року до Київського апеляційного адміністративного суду надійшов відзив позивача на апеляційну скаргу, в якому позивач повністю підтримує рішення суду першої інстанції.

Заслухавши в судовому засіданні суддю доповідача, пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, 12 січня 2016 року ОСОБА_4, звернувся до Київської міської ради з клопотанням №10 в якому просив надати згоду на розробку проекту землевідводу земельної ділянки відповідно до графічного матеріалу (кадастрового кварталу 72:545 згідно містобудівного кадастру Києва), орієнтовним розміром до 0,10 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) у порядку ст. ст. 118,121 Земельного кодексу України; розглянути це питання на сесії ради у встановлений законодавством місячний термін з прийняттям об'єктивного і обґрунтованого рішення. До клопотання додано такі документи: графічні матеріали, копію паспорта громадянина України, копію реєстраційного номера облікової картки платника податків, копію довідки учасника бойових дій.

Клопотання зареєстроване Київською міською радою 13 січня 2016 року за вхідним за № 08/М-235, про що свідчить відповідна відмітка на клопотанні.

Станом на дату звернення позивача до суду першої інстанції з даним адміністративним позовом (27 травня 2016 року), клопотання Київською міською радою розглянуто не було.

Вважаючи, що його права та законні інтереси порушено, позивач звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом.

Так, як вбачається з матеріалів справи, 12 січня 2016 року ОСОБА_4, звернувся до Київської міської ради з клопотанням №10 в якому просив надати згоду на розробку проекту землевідводу земельної ділянки відповідно до графічного матеріалу (кадастрового кварталу 72:545 згідно містобудівного кадастру Києва), орієнтовним розміром до 0,10 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) у порядку ст. ст. 118,121 Земельного кодексу України; розглянути це питання на сесії ради у встановлений законодавством місячний термін з прийняттям об'єктивного і обґрунтованого рішення. До клопотання додано такі документи: графічні матеріали, копію паспорта громадянина України, копію реєстраційного номера облікової картки платника податків, копію довідки учасника бойових дій.

13 січня 2016 року за вхідним за № 08/М-235 вищезазначене клопотання зареєстроване Київською міською радою, про що свідчить відповідна відмітка на клопотанні.

В подальшому, Департаментом земельних ресурсів було виготовлено та передано до Київської міської ради Проект рішення «Про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_4 у Солом'янському районі міста Києва для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» для подальшого розгляду Київською міською радою, відповідно до регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київради від 12 листопада 2014 року №351/351.

Вищевказаний проект рішення отримано Київською міською радою 05 квітня 2016 року за вх. № 08/231-1653/ПР (а.с. 52).

В ході подальшого розгляду, відповідний проект рішення було погоджено постійною комісією Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, що підтверджується підписом голови комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування О. Міщенка від 29 червня 2016 року.

05 липня 2016 року вищевказаний проект рішення був погоджений начальником управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради В. Слончаком .

Так, проект рішення «Про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_4 у Солом'янському районі міста Києва для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» (справа К-26112) було включено до порядку денного пленарного засідання І сесії Київської міської ради УІІІ скликання на 28 липня 2016 року (а.с. 66).

За результатами розгляду, рішенням від 28 липня 2016 року № 997/997 Київська міська рада розглянувши клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_4 у Солом'янському районі міста Києва та додані документи, вирішила відмовити у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_4 у Солом'янському районі міста Києва орієнтовною площею 0,08 га у власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (а.с. 50).

Суд першої інстанції позовні вимоги задовольнив та зазначив, що оскільки Київським міським головою не було винесено на пленарне засідання КМР, зокрема, не включено до порядку денного розгляд клопотання позивача №10 (зареєстроване Київською міською радою 13.01.2016 за вх..№08/М-235) про надання йому дозволу на розробку відповідних проектів землеустрою у місячний строк з дати реєстрації клопотання та не забезпечено дотримання радою порядку і строку їх розгляду, то відповідно міським головою допущено протиправну бездіяльність

Даючи правову оцінку викладеним обставинам справи, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 116 Земельного кодексу України, громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Згідно з ч. 6 ст. 118 Земельного кодексу України, громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідної районної, Київської чи Севастопольської міської державної адміністрації або сільської, селищної, міської ради за місцезнаходженням земельної ділянки. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб).

Відповідно до ч. 7 ст. 118 Земельного кодексу України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, районна, Київська чи Севастопольська міська державна адміністрація або сільська, селищна, міська рада розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об'єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних утворень, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Отже, розгляд клопотання позивача про виділення в порядку безоплатної приватизації земельної ділянки є виключною компетенцією Київської міської ради (КМДА).

З метою належної правової оцінки спірних правовідносин, суд апеляційної інстанції вважає необхідним звернути увагу на таке.

На момент виникнення спірних правовідносин порядок діяльності Київської міської ради регулювався чинним на той час рішенням від 12 листопада 2014 року № 351/351 «Про Регламент Київської міської ради».

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 4 Регламенту, Київський міський голова скликає сесії та пленарні засідання Київради, вносить пропозиції, формує порядок денний пленарних засідань Київради, узгоджений на засіданні Президії Київради, і головує на пленарних засіданнях Київради.

Відповідно до ч. 13 ст. 146 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Регламенту, суб'єктами подання проектів рішень виступають Київський міський голова, заступник міського голови - секретар Київради, депутати Київради, постійні та тимчасові контрольні комісії Київради, депутатські фракції, групи, виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація), загальні збори громадян в порядку, визначеному законодавством, Статутом територіальної громади міста Києва та цим Регламентом.

Відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 4 Регламенту, Київський міський голова забезпечує підготовку на розгляд Київради проектів програм соціально-економічного розвитку, цільових програм з інших питань самоврядування, бюджету міста Києва та звіту про його виконання, рішень Київради з інших питань, що належать до її відання.

Проте, відповідно до п.1.1 Положення про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 19 грудня 2002 року №182/342, Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та згідно з законодавством забезпечує виконання повноважень Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у сфері земельних відносин, є підзвітним та підконтрольним Київській міській раді та виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації), безпосередньо підпорядковується Київському міському голові, а з питань управління землями державної власності, розпорядження якими здійснює виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) - виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації).

Згідно з п. 3.11 Положення, департамент розробляє в установленому порядку проекти рішень Київської міської ради, готує та подає розпорядження Київського міського голови, розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а також подає свої висновки з питань, в тому числі, розпорядження землями в межах міста Києва, передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб.

Аналіз пункту 5, 6 частини третьої статті 4 та статті 21 Регламенту № 351/351, а також пункту 1.1 та 3.11 Положення дає суду підстави дійти висновку, що суб'єктом подання проектів рішень для винесення на сесію Київради з питань надання дозволу (відмови у наданні) на розробку проектів землеустрою є Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації).

Колегія суддів приходить до висновку, що відповідно до пунктів 1.1, 2.3, 3.1 Регламенту № 1810 та пунктів 1.1, 3.12 Положення № 182/342 Департамент земельних ресурсів уповноважений готувати та подавати в установленому порядку проекти Київської міської ради з питань передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб, які виносяться на пленарне засідання ради.

Крім того, підпунктом 8.1 пункту 8 № 182/342 визначено, що Директор Департаменту: здійснює керівництво Департаментом, несе персональну відповідальність за виконання покладених на Департамент завдань, визначає ступінь відповідальності заступників директора Департаменту та керівників його структурних підрозділів, розподіляє посадові обов'язки між заступниками директора Департаменту.

Отже, висновки суду першої інстанції про те, що Київський міський голова несе персональну відповідальність у спірних правовідносинах щодо не розгляду в місячний термін Київською міською радою клопотання позивача є помилковими.

Як вбачається з матеріалів справи, 05 квітня 2016 року за вх. № 08/231-1653/ПР Київською міською радою було отримано від Департаменту земельних ресурсів Проект рішення «Про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_4 у Солом'янському районі міста Києва для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» для подальшого розгляду Київською міською радою, відповідно до регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київради від 12 листопада 2014 року №351/351 (а.с. 52).

29 червня 2016 року постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування підтримала зазначений проект рішення, що підтверджується відповідною датою та підписом голови комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування О. Міщенка (а.с. 52).

Так, як вбачається з матеріалів справи, до порядку денного пленарного засідання І сесії Київської міської ради УІІІ скликання на 28 липня 2016 року було винесено проект рішення «Про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_4 у Солом'янському районі міста Києва для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» (справа К-26112) (а.с. 66).

За результатами розгляду, рішенням від 28 липня 2016 року № 997/997 Київська міська рада розглянувши клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_4 у Солом'янському районі міста Києва та додані документи, вирішила відмовити у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_4 у Солом'янському районі міста Києва орієнтовною площею 0,08 га у власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (а.с. 50).

Дійсно, клопотання позивача про надання дозволу на розробку проекту землевідводу розглянуто Київською міською радою з порушенням місячного строку, встановленого ст. 118 Земельного кодексу України.

Предметом спору у даній справі є бездіяльність Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича щодо не внесення протягом місяця на пленерне засідання сесії Київської міської ради питання щодо надання дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки. Так, позивач визначив відповідачем Київського міського голову, який є посадовою особою Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

У даній справі позивач не оскаржує рішень, дій чи бездіяльності Київської міської ради та/або Департаменту земельних ресурсів щодо порушення процедури розгляду його клопотання.

Проте, колегія суддів звертає увагу на те, що суб'єктом подання проекту рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою є Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а тому відсутня бездіяльність Київського міського голови при розгляді клопотання ОСОБА_4

Отже, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для визнання протиправною бездіяльності Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича щодо не внесення протягом місяця на пленерне засідання сесії Київської міської ради питання щодо надання дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки №10.

Згідно з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Позивачем не наведено, а судом не встановлено протиправної бездіяльності Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича щодо не внесення протягом місяця на пленерне засідання сесії Київської міської ради питання щодо надання дозволу на розробку проекту землевідводу за заявою позивача.

Верховним Судом було розглянуто справу № 826/8844/16 за позовом ОСОБА_8 до Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича про визнання протиправною бездіяльності, за аналогічних фактичних обставин.

Постановою Верховного Суду від 23 листопада 2018 року касаційну скаргу представника ОСОБА_8 - ОСОБА_9 залишено без задоволення, постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 квітня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 04 липня 2017 року залишено без змін.

Відтак, висновок колегії суддів апеляційної інстанції у даній справі узгоджується з правовою позицією Верховного Суду.

Враховуючи викладене, з'ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_4 до Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича про визнання протиправною бездіяльності.

Згідно з положеннями ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Заслухавши у судовому засіданні доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню, з ухваленням нового рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Керуючись ст. 243, 315, 317, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 червня 2018 року - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 червня 2018 року - скасувати.

Ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 до Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича про визнання протиправною бездіяльності - відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена протягом 30 днів, з урахуванням положень ст. 329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст виготовлено 11.12.2018

Головуючий суддя Л.В.Бєлова

Судді Н.В. Безименна

А.Ю. Кучма