Справа № 1840/3402/18
Суддя: М.М. Шаповал
Дата ухвалення: 2018-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

С У М С Ь К И Й О К Р У Ж Н И Й А Д М І Н І С Т Р А Т И В Н И Й С У Д
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 грудня 2018 р. Справа № 1840/3402/18
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Шаповала М.М.,
за участю секретаря судового засідання - Іуткіної І.С.,
представників позивача - ОСОБА_1, ОСОБА_2,
представника відповідача - ОСОБА_3,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_4 до Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради про визнання відмови протиправною та зобов'язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
Свої вимоги мотивує тим, що вона є власником суміжних земельних ділянок площею 0,0500 га та 0,0509 га з цільовим призначенням "для індивідуального садівництва". З метою забудови вказаних земельних ділянок ОСОБА_5 звернулась до Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради із заявами про видачу будівельного паспорта на земельні ділянки, надавши всі необхідні документи для виготовлення будівельного паспорта. Однак, відповідач листами від 07.08.2018 відмовив у наданні будівельного паспорта у звязку з невідповідністю намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації. Зазначила, що План зонування території м. Суми, яким визначено функціональне призначення цієї земельної ділянки під квартирну житлову забудову був затверджений після видачі Державного акта на право власності на земельну ділянку. Вважає, що відмова у видачі будівельного паспорта порушує її право власності. Таким чином, Сумська міська рада не врахувала те, що земельні ділянки в садівничому товаристві мають інше цільове призначення, ніж визначене нею функціональне призначення цієї території. Вважає, що має право на забудову відповідно до цільового призначення, визначеного у правовстановлюючих документах на земельні ділянки.
Представники позивача в судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити.
Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував та зазначив, що земельні ділянки, які плануються позивачем до забудови, перебувають у зоні Ж-3, Ж-4, переважні, супутні та допустимі види забудови якої не передбачаються розміщення індивідуального житлового будинку. Такі будинки можуть розташовуватись в зоні Ж-1, Ж-2. Таким чином, у даному випадку є невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні - Плану зонування території міста. Відповідач також заперечував проти позовної вимоги про зобовязання видати позивачу будівельний паспорт на забудову земельних ділянок, оскільки відповідно до положень КАС України адміністративні суди не можуть підміняти інший орган державної влади і перебирати на себе повноваження з вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади.
Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та оцінивши зібрані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню з таких підстав.
Листами від 07.08.2018 № 196/08.01-13 (а.с. 19) та № 197/08.01-13 (а.с. 17) Управлінням архітектури та містобудування Сумської міської ради було відмовлено позивачці у видачі будівельних паспортів та повернуло заяви з доданими документами з підстави невідповідності намірів забудови земельних ділянок вимогам містобудівної документації, а саме: невідповідність функціональним призначенням території. У своїх листах відповідач зазначив, що згідно з матеріалами генерального плану м. Суми та Планом зонування території міста, затвердженим рішенням Сумської міської ради від 06.03.2013 № 2180-МР, вся територія садівничого товариства належить до зони Ж-3, Ж-4, де передбачена багатоквартирна житлова забудова. Також відповідач зазначив, що після затвердження Виконавчим комітетом Сумської міської ради "Детального плану території по проспекту Козацькому - вулиці Герасима Кондратьєва у м. Суми", яким передбачено зазначену територію змінити з зони багатоквартирної житлової забудови на зону садибної житлової забудови, Управління зможе розглянути питання щодо надання позивачці будівельних паспортів у разі зміни цільового призначення земельних ділянок з "для індивідуального садівництва" на "для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)".
Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд не погоджується з доводами Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради і визнає їх протиправними з таких підстав.
Пунктами "б", "д" ч. 1 ст. 90 ЗК України передбачено, що власники земельних ділянок мають право самостійно господарювати на землі, споруджувати жилі будинки, виробничі та інші будівлі і споруди.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, а також розвиток територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначаються Законом України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон № 3038-VI ).
Згідно з ч. 1 ст. 26 Закону № 3038-VI забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва.
Статтею 27 Закону № 3038-VI встановлено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.
Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.
Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
Відповідно до пунктів 2.1, 2.3 Порядку № 103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.
Уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.
Згідно з пунктами 2.4, 2.5 Порядку № 103 пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.
Повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього здійснюється з відповідним обґрунтуванням уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, який не перевищує строк його надання.
У даному випадку матеріалами справи підтверджено, що для отримання будівельного паспорта забудови земельної ділянки ОСОБА_5 подала до Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради заяву за формою, наведеною в додатку 1 до Порядку № 103, до якої був доданий повний пакет документів, визначений Порядком № 103.
Зі змісту ескізних намірів забудови земельної ділянки (а.с. 21-22) та пояснень представників позивача судом встановлено, що ОСОБА_5 має намір побудувати на власній земельній ділянці садовий будинок, що не суперечить положенням ст. 27 Закону № 3038-VI.
Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 25 Закону Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 25 Закону № 3038-VI встановлення режиму забудови територій, визначених для містобудівних потреб, не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, зміни адміністративно-територіальних меж до моменту вилучення (викупу) земельних ділянок. № 3038-VI встановлення режиму забудови територій, визначених для містобудівних потреб, не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, зміни адміністративно-територіальних меж до моменту вилучення (викупу) земельних ділянок.
За приписами ч. 1 ст. 316, ч. 1 ст. 317, ч. 1 ст. 375 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам.
Отже, відмова відповідача у видачі будівельних паспортів на земельні ділянки порушує право власності позивачки, оскільки позбавляє можливості вільно користуватися земельними ділянками.
При затвердженні Плану зонування території міста Суми Сумська міська рада не врахувала, що земельні ділянки в садівничому товаристві мають інше цільове призначення, ніж визначене нею функціональне призначення цієї території.
Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідач зобовязаний був або надати будівельний паспорт позивачу, або відмовити у наданні будівельного паспорта, але на законних підставах.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Враховуючи те, що відповідач, відмовляючи ОСОБА_5 у видачі будівельного паспорта, не дотримався вимог законодавства, таке рішення не може відповідати приписам ч. 2 ст. 2 КАС України, а тому позовні вимоги в частині визнання відмови Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради протиправною є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Щодо доводів відповідача про те, що суд не може зобовязати орган владних повноважень до прийняття конкретного рішення, оскільки це буде фактичне втручання в його дискреційні повноваження, суд зазначає, що обрана судом форма захисту порушених прав у даному випадку не є втручанням у дискреційні повноваження відповідача. Втручанням у дискреційні повноваження суб'єкта владних повноважень може бути в разі прийняття судом рішень не про зобов'язання вчинити дії, а саме прийняття ним рішень за заявами заявників замість суб'єкта владних повноважень.
Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, в тому числі, шляхом зобов'язання суб'єкта владних повноважень вчинити певні дії.
Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом в будь-який спосіб, що не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.
Згідно з частинами 5 і 6 ст. 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов'язковими для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
Так, в рішенні Верховного Суду України від 16.09.2015 у справі № 21-1465а15 суд зазначив, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.
Так, згідно зі ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб правового захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
У даному випадку, беручи до уваги суть порушеного права (неможливість здійснення забудови власної земельної ділянки внаслідок протиправного рішення відповідача), зобовязання відповідача видати будівельний паспорт забудови земельної ділянки, на переконання суду, є ефективним способом захисту порушеного права ОСОБА_5, про захист яких поданий позов.
Враховуючи викладене, позовні вимоги ОСОБА_5 про визнання відмови протиправною та зобов'язання вчинити дії підлягають задоволенню.
На підставі ч. 1 ст. 139 КАС України на користь позивачки належить стягнути понесені нею судові витрати зі сплаті судового збору, сплаченого при поданні позовної заяви до суду, в сумі 1409,60 грн.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов ОСОБА_4 до Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради про визнання відмови протиправною та зобов'язання вчинити дії задовольнити.
Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 07.12.2018.

Суддя М.М. Шаповал