Справа № 805/4033/17-а
Суддя: Хохуляк В.В.
Дата ухвалення: 2018-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 грудня 2018 року

м. Київ

справа №805/4033/17-а

адміністративне провадження №К/9901/66913/18

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Хохуляка В.В., перевіривши касаційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області на постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 30.10.2018 у справі №805/4033/17-а за адміністративним позовом Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Донмашгруп» про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна,

в с т а н о в и в:

Головне управління Державної фіскальної служби у Донецькій області звернулось до адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Донмашгруп» про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 24.01.2018 позовні вимоги Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області - задоволено. У задоволенні зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Донмашгруп» - відмовлено.

Постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 30.10.2018 рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24.01.2018 скасувано в частині підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «Донмашгруп», застосованого на підставі рішення Управління від 05.10.2017 №25360/10/05-99-14-13-16. В цій частині прийнято нову постанову про відмову у задоволенні позовних вимог про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «Донмашгруп», застосованого на підставі рішення Управління від 05.10.2017 №25360/10/05-99-14-13-16-а. В решті рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24.01.2018 залишено без змін.

Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції Головне управління Державної фіскальної служби у Донецькій області 29.11.2018, тобто в межах строку на касаційне оскарження, звернулось з касаційною скаргою до Верховного Суду, в якій просить скасувати постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 30.10.2018 у справі №805/4033/17-а та залишити в силі рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24.01.2018.

При вирішенні питання про відповідність касаційної скарги вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом встановлено наступне.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, частиною першою якої передбачено залишення позовної заяви без руху із зазначенням її недоліків, способу та строку для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Проте, всупереч цим вимогам заявником до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору у визначеному законом розмірі.

Разом з тим, відповідачем у касаційній скарзі порушено питання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги у даній справі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14.05.1981№ R (81) 7: «В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати» (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду є складовою доступу до правосуддя.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VІ.

Згідно з положеннями Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI органам фіскальної служби не надано пільг щодо сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України, які кореспондуються з приписами частини першої та другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI єдиною підставою для зменшення розміру належних для оплати судових витрат, звільнення від їх оплати, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи.

При цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий/фінансовий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте, відповідачем у заявленому клопотанні не наведено обґрунтованих доводів та не надано жодних доказів на підтвердження того, що майновий/фінансовий стан Гадяцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі.

Як зазначено вище, статтею 330 КАС України передбачено обов'язок особи, яка подає касаційну скаргу, щодо одночасного надання документа про сплату судового збору.

Таким чином, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов'язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Разом з тим, податковим органом не надано жодних доказів які б підтверджували сукупність послідовних та регулярних дій спрямованих на дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що наведені відповідачем у клопотанні обставини не є підставою для звільнення, відстрочення або розстрочення від сплати судового збору за подання касаційної скарги. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, клопотання податкового органу про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги у даній справі задоволенню не підлягає.

Так, правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI.

Згідно з підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (в редакції, чинній на момент звернення до суду з позовом - листопад 2017 року) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2017 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1600,00грн. (стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» від 21.12.2016 №1801-VIII).

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (у редакції, чинній на час подання позову) за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який позивачу (юридичній особі) необхідно було сплатити становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, судовий збір, який Головне управління Державної фіскальної служби у Донецькій області повинно сплатити при поданні касаційної скарги, становить: 1600,00грн. х 200% = 3200,00грн.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102. рахунок отримувача: 6007, . Код банку отримувача: 899998, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код класифікації доходу бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)». Призначення платежу: «________ код клієнта за ЄДРПОУ; судовий збір за позовом _________ у справі №_________, Верховний Суд».

Враховуючи вищевикладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого заявник має усунути вказані недоліки та надати суду касаційної інстанції документ про сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Керуючись статтями 169, 248, 327, 330, 332, 359 КАС України, суд -

у х в а л и в:

Відмовити Головному управлінню Державної фіскальної служби у Донецькій області у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги у справі №805/4033/17-а.

Касаційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області на постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 30.10.2018 у справі №805/4033/17-а за адміністративним позовом Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Донмашгруп» про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна - залишити без руху.

Встановити особі, що подала касаційну скаргу, десятиденний строк для усунення виявлених недоліків касаційної скарги з моменту отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Після усунення недоліків касаційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

В.В. Хохуляк

Суддя Верховного Суду