Справа № 826/8089/18
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2018-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

10 грудня 2018 року № 826/8089/18

Окружний адміністративний суд м. Києва у складі: головуючого судді Шевченко Н.М., розглянувши у письмовому порядку за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будакс» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування наказу, припису та постанови,

У С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Будакс» (надалі по тексту також - позивач, ТОВ «Будакс») звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (надалі по тексту також - відповідач), у якому просить визнати протиправними та скасувати наказ № 89 від 06.04.2018, постанову про накладення штрафу від 10.05.2018 № 55/18/10/26-1/1005/02/2 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 27.04.2018, складений головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає про безпідставність та необґрунтованість оскаржуваних рішень відповідача, прийнятих з порушенням вимог законодавства, а тому вони є протиправними та підлягають скасуванню.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 підтримав заявлений позов і просив задовольнити його у повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_2 у судовому засіданні проти позову заперечував. Крім того, в матеріалах справи наявний відзив на позовну заяву, в якому відповідач наголошує на тому, що при проведенні перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час проведення будівельних робіт та при винесені оскаржуваних рішень орган державного архітектурно-будівельного контролю діяв виключно в межах повноважень, на підставі та у спосіб, передбачений Конституцією і законами України, а тому у задоволенні адміністративного позову просить суд відмовити.

Відповідно до частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Зважаючи на вищевказану норму, представники сторін заявили письмове клопотання про здійснення розгляду справи в письмовому провадженні.

Так, на підставі ч. 3 ст. 194 Кодексу адміністративного судочинства України суд перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, вивчивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного.

Як убачається із матеріалів справи, відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 3038-VI та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, на підставі електронного звернення ОСОБА_3 посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у місті Києві проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті будівництва: «Будівництво житлово-офісного комплексу з об'єктами соціально-побутового, торговельного призначення та підземним паркінгом на вул. Юрія Кондратюка, 1 в Оболонському районі міста Києва».

Так, перевіркою з встановлено, що на об'єкті будівництва будівельні роботи виконуються з порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- складування будівельних конструкцій, виробів та матеріалів відбувається у непередбачених для цього місцях та не відповідає проекту виконання робіт;

- робочі місця і проходи до них, які розташовані на висоті більше ніж 1,3 м і на відстані менше ніж 2,0 м від межі перепаду по висоті частково не огороджені захисними огорожами;

- відсутнє сигнальне огородження зон з потенційними небезпечними виробничими факторами;

- не всі особи, що перебувають на будівельному майданчику забезпечені захисними касками, сигнальними жилетами;

- не всі технологічні, ліфтові та інші отвори в перекриттях та покриттях закриті настилами;

- біля в'їзду на будівельний майданчик відсутня схема рух автотранспорту;

- проходи на будівельному майданчику та на робочих місцях захаращені будівельним сміттям;

- не всі входи до будівлі, що споруджується обладнані суцільниліи захисними козирками;

- небезпечні зони, що виникають під час роботи баштових кранів і визначені будівельному генеральному плані об'єкта не позначені на території будівельного майданчика знаками небезпеки та попереджувальними написами;

- розведення електричних мереж відбувається у проходах та на робочих місцях без кріплення на опорах.

Під час перевірки здійснювалась фотофіксація.

За результатом позапланової перевірки відповідачем винесено припис від 27.04.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

За результатом вирішення матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.05.2018 № 55/18/10/26-1/1005/02/2, якою за порушення п. п. 6.3.4, 6.2.2, 4.16, 4.17, 4.19, 4.30, 6.2.19, 6.2.6, 6.1.9, 6.2.5, 7.2.5, 7.2.6, 6.4.3 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення» позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в сумі 79290,00 грн.

Позивач, не погоджуючись з вказаними вище рішеннями відповідача, звернувся до суду за захистом своїх прав.

Суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з огляду на таке.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Пунктом 6 частини 1 статті 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію (ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Отже, аналізуючи вказане вище, суд дійшов висновку про те, що відповідач наділений повноваженнями здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі по тексту - Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно з п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до п. 7 вказаного Порядку підставами для проведення позапланової перевірки, крім іншого, є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

З матеріалів справи убачається, що підставою для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на вул. Юрія Кондратюка, 1 в Оболонському районі міста Києва стало звернення ОСОБА_3 від 23.03.2018.

Пунктами 16-22 Порядку визначено наступне: за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф.

За результатами проведеної перевірки та відповідно до п. п. 16, 17 Порядку № 553 посадовою особою Департаменту складено акт перевірки від 27.04.2018, в якому зазначені виявлені в ході перевірки порушення та видано генеральній підрядній організації - ТОВ «Будакс» обов'язковий до виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.04.2018 з вимогою у термін до 28.05.2018 усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку.

Акт та приписи підписані посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Також, за результатами перевірки складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27.04.2018 із фіксуванням суті правопорушення та повідомленням про розгляд справи про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності об 10:00 год. 10.05.2018 у приміщенні Департаменту.

Відповідачем в протоколі про правопорушення було встановлено порушення позивачем п. п. 6.3.4, 6.2.2, 4.16, 4.17, 4.19, 4.30, 6.2.19, 6.2.6, 6.1.9, 6.2.5, 7.2.5, 7.2.6, 6.4.3 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека в будівництві. Основні положення».

Складені за результатами перевірки акт від 27.04.2018, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.04.2018 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27.04.2018 посадовою особою Департаменту були надіслані на адресу генеральної підрядної організації - ТОВ «Будакс» листом Департаменту від 27.04.2018 № 10/26-4/2704/02/2 рекомендованою поштовою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення № Р 010 (ф. № 119). Крім того, Департамент у зазначеному листі повідомив, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10:00 год. 10.05.2018 у приміщенні Департаменту.

Зазначені документи отримано уповноваженою особою зазначеної вище юридичної особи 02.05.2018, що підтверджується інформацією, яка міститься на повернутому до Департаменту повідомленні про вручення поштового відправлення № Р253.

Згідно з пп. 11 п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Фотофіксація підписана посадовою особою, яка проводила перевірку, а саме: головним інспектором будівельного нагляду відділу за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту ОСОБА_4 із зазначення дати 17.04.2018, адреси та часу. Фотофіксація здійснювалось посадовою особою Департаменту, як на території об'єкта будівництва так і за його межами.

У поданій відповідачем фотофіксації чітко вказано її дату та місце проведення, а також прізвище посадової особи, яка її здійснювала, доказів того, що дані фото були виконані без представника уповноваженої особи позивача, сторонніми особами чи з порушення норм чинного законодавства не надано. При цьому, законодавство не передбачає обов'язку встановлення, що саме за особа перебуває на будівельному майданчику, чи є вона співробітником підрядника та інше. Безпеку на будівельному майданчику має забезпечувати відповідний підрядник, на нього покладено дотримання будівельних норм та правил, в тому числі і щодо недопущення сторонніх осіб на майданчик, забезпечення огорожі та охорони майданчика, в даному випадку це позивач.

Аналогічна позиція викладена в постанові Київського апеляційного адміністративного суду від 30.05.2018 у справі № 826/16259/17.

Так, норми ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» поширюються на загальнобудівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд (далі - будівельно-монтажні роботи).

Позивач підтримуючи позовні вимоги не надав суду будь-яких доказів, які б вказували, що ним на момент перевірки було усунуто порушення, про які відповідач вказує в приписах та акті перевірки.

Установлені положеннями Законів України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а також Порядком № 553 правила щодо призначення та проведення перевірок є законодавчими гарантіями дотримання прав суб'єктів господарювання під час контролю за дотриманням вимог містобудівного законодавства. Відповідні гарантії спрямовані на забезпечення нормального перебігу господарської діяльності суб'єктів господарювання.

Недотримання визначених ст. 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» основних принципів державного нагляду (контролю) та встановлених ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» приписів порушує відповідні гарантії захисту прав та інтересів суб'єктів господарювання, а отже, є порушенням суб'єктивних прав останніх в адміністративних правовідносинах.

Отже, у разі призначення державного архітектурно-будівельного контролю у порядку позапланової перевірки суб'єкт господарювання має право оскаржувати відповідні рішення (в тому числі акти та протоколи перевірки), дії або бездіяльність контролюючого органу.

Відповідач на підтвердження виявлених та зафіксованих порушень під час здійснення контролюючого заходу додав до заперечень проти позову фотоматеріали, з яких вбачається, що до позивача правомірно застосовано міру відповідальності у формі штрафів за вчинені порушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з приписами п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Як вже зазначалося вище, оскаржуваною постановою на позивача накладено штраф в сумі 79290,00 грн., тобто у розмірі визначеному п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Що стосується позовної вимоги ТОВ «Будакс» щодо визнання незаконним та скасування наказу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві № 89 від 06.04.2018 «Про проведення позапланової перевірки», то така вимога не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Суд наголошує, що в порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке породжує безпосередньо права чи обов'язки для позивача.

Наказ № 89 від 06.04.2018 є організаційно-розпорядчим документом, який впорядковує роботу територіальних органів Державної архітектурно-будівельної інспекції.

Організаційно-розпорядчий документ - це вид письмового документа, у якому фіксують рішення з адміністративних і організаційних питань, а також питань управління, взаємодії, забезпечення і регулювання діяльності органів влади, установ, підприємств, організацій, їх підрозділів і посадових осіб.

Відповідно до норм КАС України предметом захисту в адміністративному судочинстві є саме порушені рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень, їхніх посадових чи службових осіб права та інтереси юридичних осіб, тобто суд захищає лише порушені, невизнані або оспорювані права, свободи та інтереси учасників адміністративних правовідносин.

Таким чином, виданий/оформлений наказ від 06.04.2018 № 89 «Про проведення позапланової перевірки» - це фактично службовий документ виданий з метою належного здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю та є лише службовою діяльністю працівників відповідного контролюючого органу на виконання своїх професійних/службових обов'язків і не є остаточним документом зобов'язуючим до вчинення будь-яких дій.

Також, матеріалами справи підтверджено та визнається учасниками справи, що за наслідками проведеної перевірки контролюючим органом складено акт перевірки від 27.04.2018, яким встановлено виявлені в ході перевірки порушення.

Таким чином, наказ Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 06.04.2018 № 89 «Про проведення позапланової перевірки» є реалізованим та вичерпав свою дію, тому не може бути скасованим.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Ураховуючи наведене в сукупності та виходячи із встановлених судом обставин, оцінивши надані позивачем та відповідачем докази в контексті наведених вище вимог законодавства, суд дійшов висновку про доведеність відповідачем - суб'єктом владних повноважень правомірності своїх рішень, відповідність яких вимогам законодавства встановлена під час розгляду справи, з огляду на що, позовні вимоги визнаються судом необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 77, 90, 241 - 247, 255, 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В :

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Будакс» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування наказу, припису та постанови відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно.

Суддя Н.М. Шевченко