Справа № 758/8305/18
Суддя: Томчук Андрій Валерійович
Дата ухвалення: 2018-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

12 грудня 2018 р. Справа № 758/8305/18

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Томчук Андрій Валерійович, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1

до: Козятинського міськрайонного суду Вінницької області

про: визнання протиправною бездіяльності, зобов'язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

22.06.2018 ОСОБА_1 звернувся в Подільський районний суд м.Києва з позовом до Козятинського міськрайонного суду Вінницької області про визнання протиправною бездіяльності, зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 27.06.2018 матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Козятинського міськрайоннного суду Вінницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії передано на розгляд за підсудністю до Вінницького окружного адміністративного суду.

Супровідним листом від 30.11.2018 К-12 №758/8305/18 матеріали справи надіслано для розгляду за підсудністю.

07.12.2018 матеріали адміністративного позову №758/8305/18 надійшли до Вінницького окружного адміністративного суду.

Згідно з вимогами частини другої статті 30 КАС України адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана.

Відповідно до статті 31 КАС України проведено автоматичний розподіл, за результатами якого визначений головуючий суддя у справі Томчук Андрій Валерійович.

З огляду на викладене вважаю за необхідне прийняти матеріали адміністративного позову №758/8305/18 до свого провадження.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п.1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2018 року для працездатних осіб встановлено у розмірі 1762 гривень.

Таким чином, починаючи з 01 січня 2018 року для фізичних осіб ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру становить 704 грн. 80 коп.

При дослідженні позовної заяви судом встановлено, що позивачем заявлено 1 основну вимогу та 1 похідну, відтак за подання даного адміністративного позову позивачеві слід сплатити 704,80 грн.

Разом з тим в матеріалах адміністративного позову міститься клопотання про звільнення від сплати судових витрат, зі змісту якого позивач зазначає, що він є студентом Київського національного університету імені Тараса Шевченка, єдиним його доходом є стипендія, що підтверджується відповідною довідкою про суми виплачених доходів та утриманих податків. Сплата судових витрат унеможливлює доступ позивача до правосуддя через його тяжке матеріальне становище.

Вказуючи, що сума доходів позивача за попередній календарний рік становить 12860,44 грн., останній просить суд з врахуванням положень ст.8 Закону України "Про судовий збір", ч.1ст.133 КАС України, норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практику Європейського суду з прав людини, звільнити його від сплати судових витрат за подання даного адміністративного позову.

Згідно частини 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Таким чином, єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Згідно з Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір" від 23 січня 2015 року №2 доведено до відома суддів результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір". У роз'ясненні зазначено, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Разом з тим, в рішенні "Prince Hans-Adam II of Liechtenstein проти Німеччини" (рішення від 12 липня 2001 року п. 44) Європейський суд з прав людини зазначив, що право на доступ до суду, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, не є абсолютним і може підлягати обмеженню; такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу потребує регулювання з боку держави. У цьому відношенні Високі Договірні Сторони користуються певними межами свободи розсуду. Суд повинен переконатися, що застосовані обмеження не звужують чи не зменшують залишені особі можливості доступу до суду в такий спосіб або до такої міри, що це вже спотворює саму суть цього права. Крім того, обмеження суперечитиме пункту 1 статті 6, якщо воно не ставить законної мети і якщо не забезпечено відповідного пропорційного співвідношення між застосованими засобами та поставленою метою.

В силу частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону України "Про судовий збір").

При вирішенні клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору, суд враховує, що згідно довідки Державної податкової інспекції у Голосіївському районі Головного управління ДФС у м.Києві ОСОБА_1 за період з 1 кварталу 2017 року по 4 квартал 2017 року отримав доходи у сумі 12 860,44 грн.

Сума судового збору, який підлягає сплаті за подання даного позову становить 704,80 грн., що становить 5,5% розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Враховуючи, суму судового збору, належного до сплати, у відсотковому співвідношенні до суми річного доходу позивача за попередній календарний рік, суд дійшов висновку, щодо необхідності зменшення розміру судового збору (на 0,5% від суми 12 860,44 грн.) та зобов'язання позивача сплатити судовий збір у розмірі 640,50 грн.

Враховуючи викладене вище, вважаю, що заявлене позивачем клопотання про звільнення від сплати судового збору належить задовольнити частково, а позивачеві слід сплатити судовий збір у розмірі 640,50 грн.

Частинами 1 та 2 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків у спосіб сплати судового збору в розмірі 640,50 грн. за наступними реквізитами: УК у м. Вінниці/м. Вінниця/22030101, , Банк одержувач: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, р/р 4001, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд, та приведення позовної заяви у відповідність вимог ст. ст. 160, 161 КАС України.

За правилами визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 169 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Прийняти матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Козятинського міськрайоннного суду Вінницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії до свого провадження.

Клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору задовольнити частково.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Козятинського міськрайонного суду Вінницької області про визнання протиправною бездіяльності, зобов'язання вчинити дії, залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 7-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Томчук Андрій Валерійович