Справа № 826/9635/18
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2018-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/9635/18 Суддя (судді) суду 1-ї інст.:
ПОСТАНОВА

Імнем України

04 грудня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Федотов І.В.

Коротких А.Ю.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 вересня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Міністерства закордонних справ України, Міністерства юстиції України про визнання протиправними дій, стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до: Уряду України - Кабінету Міністрів України в особі Міністерства закордонних справ України; Уряду України - Кабінету Міністрів України в особі Міністерства юстиції України, заявивши вимоги про:

1) визнання дій Уряду України - Кабінету Міністрів України, як члена Уряду Міністерства закордонних справ України, в особі тимчасово виконуючого обов'язки консула у Великобританії, радника з консульських питань Коваленка Володимира Миколайовича з питань посвідчення пакету довіреностей за №570/4-1488 та №570/4-1489 від 30.09.2014 від імені безвісно відсутньої особи на території України ОСОБА_7 за рішенням суду - протиправними;

2) визнання дій Уряду України - Кабінету Міністрів України, як члена Уряду Міністерства юстиції України, в особі заступника Міністра юстиції з питань державної реєстрації Мороз Павла Олександровича, згідно запиту на інформацію від 10.02.2017 про недійсність, нечинність (фальшивість) пакету довіреностей №570/4-1488 та №570/4-1489 від 30.09.2014 на території України, згідно копії скорочених витягів з Єдиного реєстру довіреностей Івано-Франківської філії ДП «Національні Інформаційні Системи» Міністерства юстиції України:

- за скороченим витягом від 19.06.2015 №29108648 з Єдиного реєстру довіреностей на території України не надано законну відповідь на запит заявника-позивача до ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України за довіреністю №570/4-1488 від 30.09.2014 - за вказаними параметрами запиту в Єдиному реєстрі довіреностей інформація відсутня (реєстратор та тримач реєстру - Уряд України в особі Міністерства юстиції України);

- за скороченим витягом від 13.07.2015 №31671555 з Єдиного реєстру довіреностей на території України не надано законну відповідь на запит заявника-позивача до ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України за довіреністю №570/4-1489 від 30.09.2014 - за вказаними параметрами запиту в Єдиному реєстрі довіреностей інформація відсутня (реєстратор та тримач реєстру - Уряд України в особі Міністерства юстиції України) - протиправними;

3) стягнення з Уряду України - Кабінету Міністрів України, як члена Уряду Міністерство закордонних справ України на користь ОСОБА_4, (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) матеріальну, майнову та моральну шкоду, як справедливу сатисфакцію в розмірі 3 051 500 (три мільйони п'ятдесят одна тисяча п'ятсот п'ятдесят) гривень (курс НБУ станом на 18.06.2018 30,5155 за 1 євро) з питань посвідчення пакету довіреностей недійсних (фальшивих) за №570/4-1488 та №570/4-1489 від 30.09.2014 від імені безвісно відсутньої особи на території України ОСОБА_7 за рішенням суду;

4) стягнення з Уряду України - Кабінету Міністрів України, як члена Уряду Міністерства юстиції України на користь ОСОБА_4, (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) матеріальну, майнову та моральну шкоду, як справедливу сатисфакцію в розмірі 1 525 775 (один мільйон п'ятсот двадцять п'ять тисяч сімсот сімдесят п'ять) гривень (курс НБУ станом на 18.06.2018 30,5155 за 1 євро) за ненадання законну інформацію на запити про недійсність, нечинність (фальшивість) пакету довіреностей №570/4-1488 та №570/4-1489 від 30.09.2014 на території України, згідно копій скорочених витягів в Єдиного реєстру довіреностей Івано-Франківської філії ДП «Національні Інформаційні Системи» Міністерства юстиції України, як тримача реєстру - Уряд України в особі Міністерства юстиції України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 червня 2018 року позовну заяву залишено без руху, встановлено десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви із зазначенням у ній: складу відповідачів та змісту позовних вимог до кожного з них; ціни позову, обґрунтованого розрахунку суми, що стягується;

- власного письмового підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- клопотання про поновлення строку звернення до суду із обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку;

- оригіналу документу про сплату судового збору у належному розмірі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 вересня 2018 року позовну заяву ОСОБА_4 повернуто у зв'язку із не усуненням її недоліків.

Позивач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким позов задовольнити, оскільки вважає.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на порушенні судом норм Конституції та Законів України , верховенства права, практики Європейського суду з прав людини.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частин першої-другої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частинами п'ятою-дев'ятою статті 160 КАС встановлені вимоги до змісту позовної заяви, а статтею 161 КАС перелік та вимоги документів, що додаються до неї.

Так, відповідно до пунктів 2-4, 11 частини п'ятої статті 160 КАС в позовній заяві зазначаються: 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до пунктів 7, 9 частини першої статті 4 КАС суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг; відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Як вірно вказано судом першої інстанції, зі змісту позовної заяви вбачається, що в якості відповідача зазначено Уряд України - Кабінет Міністрів України в особі Міністерства закордонних справ України та Уряд України - Кабінету Міністрів України в особі Міністерства юстиції України, проте у прохальній частині позову містяться вимоги до відповідних посадових/службових осіб, а саме до тимчасово виконуючого обов'язки консула у Великобританії, радника з консульських питань Коваленка Володимира Миколайовича та заступника Міністра юстиції з питань державної реєстрації Мороз Павла Олександровича, без зазначення, які саме їх дії є протиправними.

Відповідно до пункту 3 частини п'ятої статті 160 КАС в позовній заяві зазначаються зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб'єкта владних повноважень.

Заявляючи вимоги про стягнення 3 051 500 грн та 1 525 775 грн, позивач не навів обґрунтований розрахунок вказаної суми.

Згідно пункту 11 частини п'ятої статті 160 КАС в позовній заяві зазначаються власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення наведеної норми, позивачем не зазначено власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до частин першої-другої статті 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, у суду першої інстанції були наявні підстави для залишення висновку про невідповідність позовної заяви вимогам статті 160 КАС і, як наслідок, до залишення позову без руху згідно статті 169 КАС.

Проте, колегія суддів вважає передчасним посилання суду на неподання позивачем документа про сплату судового збору, оскільки залишаючи позов без руху, суд першої інстанції не надав оцінку клопотанню позивача про звільнення від сплати судового збору, заявлене у позовній заяві. Однак, вказані обставини не вплинули на правильність залишення позову без руху з інших вказаних судом підстав.

Згідно частини другої статті 122 КАС для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частин першої-другої статті 123 КАС у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки позивач звертаючись 19.06.2018 до суду та заявляючи вимоги відносно дій, які мали місце у 2014-2017 роках, позивач не обґрунтував причини пропуску шестимісячного строку звернення до суду та не заявляв клопотання про його поновлення.

З огляду на це, суд мав обґрунтовані підстави для залишення позовної заяви без руху згідно частин першої-другої статті 123 КАС.

Відповідно до частини п'ятої статті 251 КАС учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Згідно частини одинадцятої статті 251 КАС у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення.

Днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (пункт 4 частини шостої статті 251 КАС).

Також, на переконання колегії суддів, у даному випадку, оскільки КАС не регулює питання правових наслідків повернення поштового відправлення, що містило рішення суду, яке не вручене адресату з незалежних від суду причин, то за аналогією можуть бути застосовані положення частини одинадцятої статті 126 КАС, згідно якої у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

На можливості у такому випадку застосування аналогії закону зазначав також і Верховний Суд в ухвалі від 08 листопада 2018 року по справі №215/3206/17 (2-а/215/128/17).

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалу про залишення позовної заяви без руху 04.07.2018 було направлено судом першої інстанції на адресу, вказану ним у позовній заяві: 76006, м. Івано-Франківськ, вулиця Вовчинецька, буд.206/263.

Однак, поштове відправлення повернулось 16.07.2018 на адресу суду першої інстнації з позначенням «за закінченням терміну зберігання», тобто з причин незалежних від суду

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 18 жовтня 2018 року по справі №821/818/16, абонент самостійно визначає як організувати відносини з оператором поштового зв'язку, щоб забезпечити отримання надісланої йому кореспонденції.

У контексті обставин справи та наведеного висновку Верховного Суду, колегія суддів зазначає, що надсилання копії ухвали суду першої інстанції про залишення позову без розгляду рекомендованим листом з повідомленням про вручення за місцезнаходженням юридичної особи, вказаним останньою у адміністративному позові, є належним виконанням обов'язків судом першої інстанції щодо інформування сторони у справі. При цьому відносини між оператором поштового зв'язку, який доставляє лист, та адресатом (позивачем), перебувають поза контролем відправника.

Отже, ухвала про залишення позовної заяви без руху згідно викладених вище норм вважається врученою позивачу належним чином 16.07.2018.

Не зважаючи на це, станом на час постановлення судом першої інстанції оскаржуваної ухвали від 07.09.2018, позивачем недоліки позовної заяви усунуто не було, заяву про поновлення строку не подано.

Колегія суддів з цього приводу також звертає увагу на те, що позивач у визначений законом термін не виявив належної зацікавленості у розгляді його справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду його позову (фактично з дня подання позову 19.06.2018 по день подання апеляційної скарги 08.10.2018 позивачем не вживалося будь-яких дій, які б свідчити про його зацікавленість у розгляді даної справи).

За схожих обставин Європейський суд з прав людини у справі «Каракуця проти України» зазначив, що у такому випадку право на доступ до правосуддя не є порушеними.

За змістом пунктів 1, 9 частини першої статті 169 КАС позовна заява повертається позивачеві, якщо: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк; у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 123 КАС якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи викладені обставини, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про повернення позову.

Відповідно до пункту 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов'язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки гуртуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Щодо заявлених в апеляційній скарзі клопотань про залучення до участі у розгляді даної справи Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, Вищої ради правосуддя, то колегія суддів наголошує не їх необґрунтованості, оскільки вказані особи не мають відношення до даного апеляційного провадження.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 34, 243, 312, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 вересня 2018 р оку - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя І. В. Федотов

Суддя А.Ю. Коротких

Повний текст постанови складений 10.12.2018.