Справа № 815/152/18
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2018-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2018 р.м.ОдесаСправа № 815/152/18

Категорія: 6.1 Головуючий в І інстанції: Левчук О.А.

Дата ухвалення рішення 17.07.2018 р.

Місце ухвалення: м. Одеса

П'ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді -Шеметенко Л.П.
судді -Стас Л.В.
судді -Турецької І.О.

За участю: секретаря Коваль Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 липня 2018 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправними та скасування припису, протоколів та постанов, -

В С Т А Н О В И В:

В січні 2018 року ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, в якому позивач просила суд визнати протиправними та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, який 21.11.2017 року складено Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_5; протоколи від 21.11.2017 року про відповідальність за встановлені правопорушення, передбачені ч. 7 ст. 96, ч. 12 ст. 96, ч. 13 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, складені 21.11.2017 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_5; постанову № 558 від 05.12.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, якою на позивача накладено адміністративне стягнення у розмірі 51000 грн.; постанову № 559 від 05.12.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, якою на позивача накладено адміністративне стягнення у розмірі 17000 грн.; постанову № 560 від 05.12.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, якою на позивача накладено адміністративне стягнення у розмірі 17000 грн.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 17 липня 2018 року у задоволенні заявленого позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове про задоволення заявлених вимог у повному обсязі, посилаючись, зокрема, на порушенні судом першої інстанції норм матеріального права, неповне з'ясування всіх обставин, що мають значення для вирішення справи.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що в період з 13.11.2017 року по 21.11.2017 року, на підставі направлення про проведення позапланового заходу № 1540 від 13.11.2017 року, листа Приморської районної адміністрації Одеської міської ради від 11.09.2017 року № 01-17/931 та наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 970 від 18.09.2015 року, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_5 проведено позапланову перевірку виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1.

За наслідками проведеної перевірки 21.11.2017 року відповідачем складено акт № 1540, згідно висновків якого відповідачем встановлено порушення з боку позивача ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», постанови Кабінету міністрів України від 11.07.2007 року № 903 «Про авторський та технічний нагляд», ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та ДБН А.3.1.-5-2016 «Організація будівельного виробництва», а саме відповідачем встановлено, що позивачем самовільно виконано будівельні роботи з реконструкції нежитлового приміщення АДРЕСА_1 без належно оформлених дозвільних документів та проектно-технічної документації, які необхідно для виконання будівельних робіт, не забезпечено авторський та технічний нагляд.

Також, за наслідками перевірки відповідачем 21.11.2017 року складені припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт з вимогами щодо зупинення виконання будівельних робіт з 21.11.2017 року та заборони експлуатації з 21.11.2017 року, а також протоколи про адміністративне правопорушення за ч.ч. 7, 12, 13 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Акт № 1540 від 21.11.2017 року, припис від 21.11.2017 року та протоколи від 21.11.2017 року направлені на адресу позивача та вручені 25.11.2017 року.

05.12.2017 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області винесено постанову № 558, якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 51000 грн., постанову № 559, якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 12 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 17000 грн., постанову № 560, якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 12 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 17000 грн.

Не погоджуючись із вказаними протоколами, приписом та постановами, позивач звернулась до суду з даним позовом.

При розгляді справи суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржувані припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 21.11.2017 року та постанови № 558, № 559, № 560 від 05.12.2017 року, прийнято відповідачем правомірно у межах його повноважень, а тому позовні вимоги про визнання протиправними та скасування припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 21.11.2017 року та постанов № 558, № 559, № 560 від 05.12.2017 року є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Також, суд першої інстанції визнав необґрунтованими позовні вимоги про визнання протиправними та скасування протоколів від 21.11.2017 року про відповідальність за встановлені правопорушення, передбачені ч. 7 ст. 96, ч. 12 ст. 96, ч. 13 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки протоколи про адміністративне правопорушення не є рішенням суб'єкта владних повноважень, складання протоколу - це процесуальні дії суб'єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень КУпАП, є предметом оцінки в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності, а тому в їх задоволенні також слід відмовити.

Колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, вважає їх правильними та такими, що відповідають вимогам норм матеріального та процесуального права, з огляду на наступне.

Відповідно до ст.ст. 6, 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 року (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Приписи ст. 41 вказаного Закону визначають державний архітектурно-будівельний контроль як сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 зазначеного Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п.п. 9, 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Відповідно до положень п.п. 16, 17, 21 наведеного Порядку № 553 від 23.05.2011 року за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до ст.ст. 254, 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Таким чином, з аналізу зазначених норм законодавства вбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль реалізується, зокрема, шляхом проведення позапланової перевірки без повідомлення відповідного суб'єкта містобудування.

За таких обставин, враховуючи, що відповідачем в даному випадку проводилась саме позапланова перевірка, посилання позивача, як в заявленому позові, так і поданій апеляційній скарзі, як на підставу для скасування оскаржуваних постанов та припису, про те, що остання не була повідомлена про дату проведення перевірки об'єкта, що їй належить, є безпідставними та суперечать наведеним вимогам законодавства з питань архітектурно - будівельного контролю, які чітко передбачають, що позапланова перевірки здійснюється без повідомлення відповідного суб'єкта містобудування.

Водночас, такий захід державного архітектурно-будівельного контролю повинен здійснюватись в присутності суб'єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом.

Разом з цим, відмова суб'єкта містобудування від ознайомлення з актом перевірки, приписом та протоколом, складеними за результатами вжитого заходу архітектурно-будівельного контролю, а так само від отримання примірників цих документів, не є перешкодою для їх складання та реалізації у відповідності до наведених положень Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року.

Зі змісту акту перевірки, протоколів та припису, які складені за наслідками перевірки позивача, а також наявної в матеріалах справи копії довіреності, вбачається, що позапланова перевірки була проведена в присутності представника позивача ОСОБА_6 за нотаріально посвідченою довіреністю від 23.10.2017 року (строк дії три роки), проте остання від ознайомлення із актом перевірки, протоколами та приписом, та отримання їх примірників відмовилась, про що посадовою особою відповідача здійснені відповідні відмітки в акті перевірки, протоколах та приписі і примірники цих документів направлені поштою на адресу позивача, що цілком відповідає наведеним положенням Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року.

Посилання позивача на те, що остання нікого не уповноважувала представляти свої інтереси спростовуються наявною в матеріалах справи копією нотаріально посвідченої довіреності на представництво інтересів позивача ОСОБА_6, яка була представлена посадовим особам відповідача.

Крім того, як вірно наголошено судом першої інстанції, в судовому засіданні суду першої інстанції свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_5 підтвердили, що ОСОБА_6 надавала до перевірки документи щодо нежитлових приміщень підвалу, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1, а тому доводи позивача щодо того, що позаплановий захід здійснено без її присутності, чим відповідач позбавив її можливості надати пояснення та документи, є необґрунтованими.

Посилання позивача, в поданій апеляційній скарзі, на те, що наведені документи надавались посадовим особам відповідача представником позивача не в рамках проведення перевірки, а 14.11.2017 року, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки перевірка позивача проводилась з 13.11.2017 року по 21.11.2017 року, тобто, включаючи наведений період, що підтверджується актом перевірки.

Також спростовуються матеріалами справи доводи позивача, викладені в апеляційній скарзі, про те, що нею не отримано акту перевірки, протоколів та припису. Так, як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджується наявним в матеріалах справи повідомленням про вручення поштового відправлення, примірники акту перевірки, протоколів та припису отримані за адресою місця реєстрації позивача 25.11.2017 року.

Зазначені обставини спростовують доводи позивача, які нею наведені в позові та апеляційній скарзі щодо порушення відповідачем порядку проведення позапланової перевірки та порядку оформлення результатів такої перевірки.

В свою чергу, підставою для накладення на позивача штрафів оскаржуваними постановами та виставлення позивачу оскаржуваного припису, стали встановлені з боку позивача порушення ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», постанови Кабінету міністрів України від 11.07.2007 року № 903 «Про авторський та технічний нагляд», ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та ДБН А.3.1.-5-2016 «Організація будівельного виробництва», а саме відповідачем встановлено, що позивачем самовільно виконано будівельні роботи з реконструкції нежитлового приміщення АДРЕСА_1 без належно оформлених дозвільних документів та проектно-технічної документації, які необхідно для виконання будівельних робіт, не забезпечено авторського та технічного нагляду.

Так, згідно ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 року № 687-XIV (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 року (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об'єктів будівництва.

Статтею 31 цього ж Закону визначено, що проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Обов'язковій експертизі підлягають проекти будівництва об'єктів, які: 1) за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, - щодо додержання нормативів з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо додержання нормативів з питань створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення; 2) споруджуються на територіях із складними інженерно-геологічними та техногенними умовами, - в частині міцності, надійності та довговічності будинків і споруд; 3) споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, якщо їх кошторисна вартість перевищує 300 тисяч гривень, - щодо кошторисної частини проектної документації.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 року (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Частинами 1, 3 статті 37 вказаного Закону встановлено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Для отримання дозволу подається заява, до якої додаються: 1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію; 2) копія розпорядчого документа щодо комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду у разі здійснення комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності (замість копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою); 3) проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку; 4) копія документа, що посвідчує право власності на будинок чи споруду, або згода його власника, засвідчена у встановленому законодавством порядку, на проведення будівельних робіт у разі здійснення реконструкції, реставрації чи капітального ремонту; 5) копії документів про призначення осіб, відповідальних за виконання будівельних робіт, та осіб, які здійснюють авторський і технічний нагляд; 6) інформація про ліцензію, що дає право на виконання будівельних робіт, та кваліфікаційні сертифікати.

В свою чергу, ч. 5 ст. 32 цього ж Закону визначено, що до значних наслідків (СС3) відносяться такі об'єкти: пам'ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»; об'єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об'єкти підвищеної небезпеки»; житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки понад 100 метрів та/або з рівнем можливої небезпеки для здоров'я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об'єкті.

Крім того, відповідно до ст. 26 Закону України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 року № 1805-III (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам'яток національного значення здійснюються лише за наявності письмового дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини на підставі погодженої з ним науково-проектної документації.

Консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам'яток місцевого значення здійснюються за наявності письмового дозволу органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції, на підставі погодженої з ними науково-проектної документації.

Розробленню проектів консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту, пристосування пам'яток передує проведення необхідних науково-дослідних робіт, у тому числі археологічних і геологічних.

У складі організаційно-функціональної структури підприємства - виконавця робіт з консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту, пристосування пам'яток мають передбачатися підрозділи та/або фахівці, які забезпечують виконання відповідних виробничо-технічних, виробничих функцій.

Головний архітектор проекту, керівники та виконавці робіт повинні мати освітні та освітньо-кваліфікаційні рівні для проведення відповідних робіт.

Роботи із збереження об'єктів культурної спадщини проводяться згідно з реставраційними нормами та правилами, погодженими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини.

Будівельні норми та правила застосовуються у разі проведення робіт із збереження об'єкта культурної спадщини лише у випадках, що не суперечать інтересам збереження цього об'єкта.

Окрім того, за правилами ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 року № 687-XIV (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об'єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, позивач є власником нежитлових приміщень підвалу, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 255,1 кв.м.

Водночас, наказом Міністерства культури і туризму України від 20.06.2008 року № 728/0/16-08, будинок житловий Чижевича (арх. Брунс В.Г.), 1875 року, за адресою: Воєнний узв. (Ж.Лябурб), 18, занесений до Державного реєстру нерухомих пам'яток України за категорією місцевого значення та рішенням Одеського облвиконкому № 580 від 27.12.1991 року прийнятий під охорону держави (охоронний номер 153-Од).

Таким чином, об'єкт за адресою: місто Одеса, Військовий узвіз, будинок 18, який знаходиться у власності позивача, є пам'яткою культурної спадщини та відноситься до значних наслідків (СС3).

Як встановлено відповідачем та підтверджується наявними в матеріалах справи матеріалами фотофіксації, позивачем проведені будівельні роботи у підвальному приміщенні за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 255,1 кв.м., здійснено реконструкцію цих приміщень під театр, а саме на момент проведення перевірки позивачем проведені такі будівельні роботи: улаштовано антресоль (балкон) з сходинковою кліткою від вхідної групи до 2-го віконного отвору; улаштовано додаткове приміщення із цегли у лівій частині приміщення; улаштовано сцену та в центральному приміщенні, яке розташовано від сцени до вхідної групи, збудовано підлогу у різних відмітках (що характеризує собою сходовий марш); улаштовано допоміжну стіну у центрі приміщення із цегли; улаштовано інженерне обладнання: вентиляцію та електрообладнання; улаштовано санвузол; улаштовано віконний отвір (четвертий від вхідної групи).

Поряд з цим, як встановлено відповідачем та підтверджено під час судового розгляду справи, такі будівельні роботи проведені позивачем за відсутності проектної документації, без дозволу на виконання будівельних робіт, а також позивачем не забезпечено авторський та технічний нагляд під час проведення цих будівельних робіт, що прямо суперечить наведеним вимогам Законів України «Про архітектурну діяльність», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про охорону культурної спадщини».

Як на підставу для скасування оскаржуваних постанов та припису, позивач, як в заявленому позові, так і поданій апеляційній скарзі, посилається на те, що нею не проводилось жодних робіт з реконструкції належних їй приміщень, а у зв'язку із тим, що у підвалі будинку знаходилось сміття, проживали безхачанки, приміщення знаходилось у незадовільному стані позивачем здійснені позачергові аварійні роботи.

Проте, такі доводи позивача спростовуються наявними в матеріалах справи матеріалами фотофіксації, з яких чітко вбачається, що позивачем проведені будівельні роботи у підвальному приміщення за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 255,1 кв.м., здійснено реконструкцію цих приміщень під театр, а саме: улаштовано антресоль (балкон) з сходинковою кліткою від вхідної групи до 2-го віконного отвору; улаштовано додаткове приміщення із цегли у лівій частині приміщення; улаштовано сцену та в центральному приміщенні, яке розташовано від сцени до вхідної групи, збудовано підлогу у різних відмітках (що характеризує собою сходовий марш); улаштовано допоміжну стіну у центрі приміщення із цегли; улаштовано інженерне обладнання: вентиляцію та електрообладнання; улаштовано санвузол; улаштовано віконний отвір (четвертий від вхідної групи).

Факт проведення цих будівельних робіт підтверджується і наданим самим позивачем до суду висновком можливого негативного впливу виконаних ремонтних робіт в нежитлових приміщеннях за адресою: місто Одеса, Військовий узвіз, будинок 18, який містить список виконаних робіт, а саме: виконаний пандус із монолітного бетону для спуску в приямок, який знаходиться на головному фасаді будівлі; виконаний марш із сходинок для спуску в приямок, який знаходиться на головному фасаді будівлі; виконано посилення стін підвалу монолітними залізобетонними обоймами товщиною 250 мм.; замінені зношені сходи спуску в підвальне приміщення; між приміщенням № 1 та № 5, 6 виконано монолітна залізобетонна підпірна стіна товщиною 160 мм.; виконані монолітні залізобетонні сходи з рівня приміщення № 1 в рівні приміщення № 4, 5 ,6; виконані монолітні залізобетонні сходи з рівня приміщення № 1 в рівень коридору (приміщення № 10); виконані монолітна бетонна підлога; відкриті та очищені від сміття тунелі в камені вапняку-ракушняку і проходи до нього, які утворили приміщення № 4, 8; відкриті та очищені від сміття тунелі в камені вапняку-ракушняку і проходи до нього, які утворили коридор № 7 та приміщення № 9, які раніше використовувались як винні склади; відкриті та очищені від сміття тунелі в камені вапняку-ракушняку і проходи до нього, які утворили приміщення № 12, 13, 14; відкриті та очищені від сміття тунелі в камені вапняку-ракушняку і проходи до нього, які утворили приміщення № 16, яке раніше використовувалось як винний склад; виконане часткове перепланування з розміщенням перегородки товщиною 120 мм. із керамічної цегли; арочний прохід між приміщеннями № 15, 16 підсилений обоймою із стальних кутів 100х6, які з'єднані між собою стальними смужками 60х6; ділянки стін частково посилені обоймами із стальних кутів 100х6, які з'єднані між собою стальними смужками 60х6; в приміщенні № 1, в зовнішній фасадній стіні, відкриті чотири раніше існуючі віконні рами; виконані металеві технологічні площадки для розміщення обладнання сцени; виконана система примусової припливно-витяжної вентиляції.

Таким чином, вбачається, що позивачем здійснені будівельні роботи у нежитлових приміщеннях підвалу за адресою: місто Одеса, Військовий узвіз, будинок 18, під час яких відкрито приміщення, які не належать їй на праві власності та виконано часткове перепланування приміщень, яке не відповідає технічному паспорту, при цьому, за відсутності проектної документації, без дозволу на виконання будівельних робіт, без забезпечення авторського та технічного нагляду під час проведення цих будівельних робіт, що підтверджується висновками акту перевірки, матеріалами фотофіскацією, а також наданим самим позивачем висновком можливого негативного впливу виконаних ремонтних робіт в нежитлових приміщеннях, який також включає матеріали фотофіксації.

Посилання позивача в поданій апеляційній скарзі на наявність у останньої звіту з обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж з рекомендаціями щодо проведення першочергових та протиаварійних робот будівлі - пам'ятника, висновку можливого негативного впливу виконаних ремонтних робіт в нежитлових приміщеннях, листа Управління культури національностей, релігій та охорони об'єктів культурної спадщини щодо відсутності заперечень щодо збереження проведених будівельних робіт, жодним чином не спростовує встановлених обставин щодо проведення будівельних робіт на наведеному об'єкті за відсутності проектної документації, без дозволу на виконання будівельних робіт, без забезпечення авторського та технічного нагляду під час проведення цих будівельних робіт, а навпаки вказані звіт, висновок та зміст листа Управління культури підтверджують, що позивачем здійснені будівельні роботи на об'єкті - пам'ятнику за відсутності відповідної проектної та дозвільної документації. Колегія суддів наголошує, що зазначені звіт, висновок та лист Управління культури не є тими документами, що у розумінні вказаних вимог Законів дають позивачу право на виконання будівельних робіт. Також, колегія суддів звертає увагу на те, що у листі Управління культури національностей, релігій та охорони об'єктів культурної спадщини, на який посилається позивач, вказано про те, що при здійснені будівельних робіт на спірному об'єкті позивачем здійснено відкриття приміщень, що їй не належать, та позивачу вказано на необхідність отримання правовстановлюючих документів.

Також, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції вірно визнані безпідставними посилання позивача в заявленому позові на наявність у позивача дозвільних документів на виконання протиаварійних робіт. Так, на підтвердження вказаних обставин до суду надано дозвіл від 04.06.2014 року. Проте, як вбачається з вказаного дозволу, строк його дії закінчився 31.12.2014 року та його видано не позивачу, та для робіт з обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж.

Так само суд першої інстанції вірно відхилив посилання позивача на те, що у останньої відсутній обов'язок щодо отримання дозволу на виконання будівельних робіт за Правилами користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2016 року № 1024, оскільки ці Правила визначають порядок користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, на які поширюється дія Закону України «Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків».

Частинами 6, 7, 12, 13 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2), - тягне за собою накладення штрафу від тисячі до тисячі п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Діяння, передбачене частиною шостою цієї статті, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із значними наслідками (СС3), - тягне за собою накладення штрафу від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно з вимогами законодавства, - тягне за собою накладення штрафу від п'ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно з вимогами законодавства, - тягне за собою накладення штрафу від п'ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Крім того, за правилами ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що встановивши, що позивачем проведені будівельні роботи приміщення підвалу спірного об'єкту - пам'ятника за відсутності проектної документації, дозволу на виконання будівельних робіт та без забезпечення авторського і технічного нагляду, відповідачем цілком правомірно винесено оскаржувані постанови від 05.12.2017 року №№ 558, 559, 560 про визнання позивача виною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 7, 12, 13 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладення на позивача штрафу у розмірах 51000 грн., 17000 грн., 17000 грн. відповідно, а також винесено припис від 21.11.2017 року, а вимоги позивача про визнання протиправними та скасування вказаних постанов і припису є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Колегія суддів також погоджується з висновком суду першої інстанції, що відсутні підстави для задоволення вимог позивача про визнання протиправними та скасування протоколів від 21.11.2017 року про відповідальність за встановлені правопорушення, передбачені ч. 7 ст. 96, ч. 12 ст. 96, ч. 13 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки протоколи про адміністративне правопорушення не є рішенням суб'єкта владних повноважень, складання протоколу - це процесуальні дії суб'єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень КУпАП, є предметом оцінки в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог та необхідність відмови в їх задоволенні.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що при розгляді справи судом першої інстанції правильно застосовані норми матеріального та процесуального права, вірно встановлено фактичні обставини справи та дана правова оцінка, а наведені в апеляційній скарзі доводи не дають підстав для висновку про незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

За таких обставин підстав для скасування рішення суду першої інстанції та задоволення апеляційної скарги не вбачається.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 липня 2018 року - залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 липня 2018 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Судове рішення складено у повному обсязі 10.12.2018 р.

Головуючий суддя: Л.П. Шеметенко

Суддя: Л.В. Стас

Суддя: І.О. Турецька