Справа № 461/8084/17
Суддя: Глушко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2018-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2018 рокуЛьвів№ 857/117/18

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Глушка І.В.,

суддів: Коваля Р.Й., Макарика В.Я.,

за участю секретаря судового засідання: Омеляновської Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Галицького районного суду м. Львова від 21 травня 2018 року, ухвалене суддею Радченко В.Є. у м. Львові о 14:05, у справі №461/8084/17 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - ОСОБА_2, про визнання перевірки такою, що була проведена з порушенням чинного законодавства, визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

23 листопада 2017 року позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до відповідача - Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - ОСОБА_2, у якому з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог (т.1 а.с.170) просив визнати перевірку, за результатами якої було прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення №0006-вих.508/506 від 16.11.2017 такою, що була проведена з порушеннями чинного законодавства України, визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №0006-вих.508/506 від 16.11.2017, визнати протиправним та скасувати рішення про скасування Декларації про початок виконання будівельних робіт №ЛВ 2, зареєстровану Інспекцією ДАБК у Львівській області 09.06.2011.

Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 21 травня 2018 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Рішення мотивоване тим, що оскільки Інспекція під час проведення перевірки діяла в межах повноважень та у спосіб, передбачений законодавством, що регулює порядок проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутні підстави для визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн.

Крім того, суд дійшов до висновку про правомірність прийняття відповідно до п.3 ч.3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» рішення про скасування Декларації про початок виконання будівельних робіт №ЛВ 2, зареєстровану Інспекцією ДАБК у Львівській області 09.06.2011.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, позивач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржуване рішення ухвалене з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав, викладених у апеляційній скарзі. Просить скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що відповідачем порушено вимоги щодо порядку притягнення до адміністративної відповідальності при винесенні оскаржуваної постанови та здійснення адміністративного провадження. Крім того судом не встановлено наявність повноважень у відповідача на скасування Декларації про початок будівельних робіт, не враховано, що адміністративне стягнення накладене зі спливом двохмісячного строку притягнення особи до відповідальності, визначеного ст. 38 КУпАП та не досліджено правомірності застосування до нього максимального розміру санкції за правопорушення, передбачене ч.1 ст.96 КУпАП.

Заслухавши суддю-доповідача, позивача, представника відповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що у задоволенні апеляційної скарги слід відмовити з наступних підстав.

Так, судом першої інстанції достовірно встановлено, матеріалами справи підтверджено, що відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 24.06.2016 №322 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 купили квартиру АДРЕСА_4 Квартира складається із двох житлових кімнат, житловою площею 21,2 кв.м, та кухні, загальна площа квартири становить 25,7 кв.м. За умовами п.4 вищевказаного договору, ОСОБА_1 Та ОСОБА_2 підтверджують, що технічні характеристики квартири, що відчуджується, відповідають паспорту, виданому обласним комунальним підприємством Львівської областної ради «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки» від 19.05.2004. Претензій до Продавця щодо якісних характеристик відчужуваної квартири у ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не було. За домовленістю сторін технічна інвентаризація квартири перед укладенням цього Договору не проводилась.

Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові у період з 18.09.2017 по 02.10.2017 відповідно до:

-направлення №630-пп від 18.09.2017, виданого на підставі наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові від 18.09.2017 №313-пп та звернень ОСОБА_4.(а.с. 44);

-направлення №647-пп від 28.09.2017, виданого на підставі наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові від 28.09.2017 №330-пп та службової записки начальника відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м.Львові від 28.09.2017 про продовження терміну проведення перевірки (а.с.45)

проведено позапланову перевірку на об'єкті: «Реконструкція кв.№3 з розширенням за рахунок горища з частковою надбудовою та заміною пічного опалення на двоконтурний котел у м.Львові на вул.Стуса.23», за наслідками проведення якої складено акт №647/1 (т.1 а.с. 103-119).

Зі змісту акту перевірки слідує, що реконструкція квартири АДРЕСА_1 здійснюється шляхом прибудови до будинку на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, що відповідно до п.5 ч.3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» є фактом подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації №ЛВ 22 від 09.06.2011, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом.

Також перевіркою встановлено та зафіксовано у акті перевірки, що ТОВ «Парапет» проектну документацію реконструкції квартири №3 з розширенням за рахунок горища з частковою надбудовою та заміною пічного опалення на двоконтурний котел у АДРЕСА_1 виконано та передано замовнику з порушенням вимог законодавства, а саме: запроектовано реконструкцію квартири АДРЕСА_2 із збільшенням площі забудови з 35,54 кв.м до 55,0 кв.м на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети.

Крім того Інспекцією за результатами перевірки складено протоколи про адміністративне правопорушення та видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 02.10.2017.

16.11.2017 Інспекцією винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №0006-вих-5098/186, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 1700 грн (т.1 а.с.99-100).

Також відповідачсем на підставі наказу №108/17 від 11.12.2017 скасовано Декларацію про початок виконання будівельних робіт №ЛВ 2 на об'єкт «Реконструкція квартири №3 з розширенням за рахунок горища з частковою надбудовою та зміною пічного опалення на двоконтурний котел у АДРЕСА_1».

Не погодившись із зазначеми діями та рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду з метою захисту свого порушеного права.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував норми матеріального та процесуального права, з огляду на таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної дяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

В розумінні статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст.41 Закону № 3038-VІ Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 було затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок №553).

Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» здійснюється такими органами державного архітектурно будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад (п.1 Порядку №553).

Так, згідно з п.1.1 Положення про інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, затвердженого ухвалою Львівської міської ради від 30.09.2015 №5118, Інспекція державного архітектурно-будівеного контролю у м. Львові є виконавчим органом Львівської міської ради, що створений на підставі ухвали Львівської міської ради від 19.06.2015 №4780 «Про створення інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради», Законів України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про місцеве самоврядування в Україні».

Пунктом 2.1 даного Положення визначено, що основним завданням Інспекції є здійснення відповідно до законодавства України державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з п. 3 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Пунктом 5 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (Абзац восьмий пункту 7 Порядку №553).

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Відповідно до абз.6 п.12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язанні надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Відповідно до п.16 цього ж Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно п.17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Пунктом 18 Порядку № 553 передбачено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (пункт 20 Порядку № 553).

Пунктом 21 цього Порядку передбачено, що у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Суд апеляційної інстанції, здійснивши перевірку рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень щодо відповідності визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України критеріям, вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обов»язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності (ч.3 ст. 90 КАС України).

Із наданих позивачем копій медичних документів судом встановлено перебування ОСОБА_1 на стаціонарному лікуванні у період з 24.09.2017 по 02.10 2017.

В апеляційній скарзі позивач покликається на порушення порядку проведення перевірки, зокрема вказує на неповідомлення про продовження періоду проведення перевірки, здійснення огляду об'єкту реконструкції без замовників, неповідомлення про місце та час складання акту, протоколу та припису, недостовірність зазначення в них даних щодо відмови від підпису, неповідомлення про час і розгляд адміністративної справи, невчасне ознайомлення з результатами перевірки, а саме направлення копій акту, протоколу та припису.

Однак, колегія суддів вважає такі покликання скаржника безпідставними та необґрунтованими, оскільки позивачем не надано доказів щодо неможливості бути присутнім на час проведення Інспекцією перевірки, подавати письмові пояснення. Також з показань свідка ОСОБА_5, наданих у судовому засіданні суду першої інстанції, судом встановлено, що на об'єкті перевірки інспектори ДАБК були кілька разів, а відсутність позивача мала місце лише один раз. На підтвердження присутності на час перевірки відповідачем надано матеріали фотофіксації із зазначенням дати її здійснення, на яких зображений об'єкт перевірки та позивач ОСОБА_1 (т.1 а.с.124-125).

Також судом встановлено та не заперечується сторонами, що органом архітектурно-будівельного контролю документи, складені за результатами перевірки, суб'єкту містобудування, щодо якого вона проводилась, скеровані супровідним листом від 06.10.2017 №0006-виз-4417, що узгоджується з п. 22 Порядку №553.

Щодо покликань позивача на неправомірне притягнення його до адміністративної відповідальності, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до положень статті 1 КУпАП України основним завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції та законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Так, відповідно до ст. 288 КУпАП перевірка законності та обґрунтованості постанови по справі про адміністративне правопорушення судом здійснюється у порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.

Згідно з п.1 ст.247 КУпАП обов'язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення. Наявність події і складу правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Зазначена норма встановлює обов'язок суб'єкта владних повноважень щодо доказування правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності. Оскільки позивач проти вчинення правопорушення заперечує, відповідач зобов'язаний подати докази на спростування таких заперечень.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При прийнятті постанови про накладення адміністративного стягнення за правилами ст.252 КУпАП визначено обов'язок відповідача провести оцінку наявним доказам, повно і об'єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В силу ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

В межах спірних правовідносин дослідженню підлягають обставини щодо правомірності прийнятого відповідачем рішення про накладення штрафу.

Так, зі змісту оскаржуваної постанови №0006-вих-5098/168 від 16.11.2017 слідує, що підставами для її прийняття слугували встановлені порушення вимог п.5 ч.3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких закоконодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності», абз.1 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, а саме на підставі акта перевірки №647/1 та протоколу про адміністративне правопорушення від 02.10.2017 б/н встановлено, що гр. ОСОБА_1 та гр.ОСОБА_6 проводиться реконструкція квартири АДРЕСА_3 шляхом прибудови будинку на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, що свідчить про наведення недостовірних даних у задекларованій декларації від 09.06.2011 №ЛВ 2.

Відповідальність за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП, настає в разі порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд та тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, приймаючи оскаржувану постанову про накладення адміністративного стягнення, відповідачем оцінено наявні докази, повно і об'єктивно досліджено всі обставини справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, як це передбачено ст.252 КУпАП.

Суд апеляційної інстанції також звертає увагу на те, що оскаржувана постанова складена повноважною особою, за своєю формою і змістом відповідає нормам чинного законодавства, розмір застосованого до позивача стягнення відповідає санкції ч.1 ст.96 КУпАП .

Пояснення позивача, спрямовані на уникнення несприятливих для нього наслідків у зв`язку із притягненням до адміністративної відповідальності, не є беззаперечним доказом неправомірності дій відповідача.

Доказів упередженості відповідача щодо позивача перед судом не доведено. Підстав для сумніву щодо об`єктивності відповідача щодо позивача не вказано.

Водночас колегія суддів не бере до уваги покликань позивача на недотримання двомісячного строку накладення адміністративного стягнення, оскільки днем виявлення такого правопорушення є його фіксація в протоколі, складеному відповідачем за наслідками перевірки.

На підставі аналізу норм законодавства та обставин справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення прийнята на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законодавством України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), як цього вимагає диспозиція ч.2 ст.2 КАС України, оскаржувана постанова у справі про адміністративне правопорушення є правомірною, а позовні вимоги в цій частині є безпідставними, необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Відповідно до п.3, п.5 ч.3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких закоконодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» визначено, що зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт можуть бути скасовані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у разі: встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю; виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Таким чином, підставою для скасування відповідачем Декларації про початок виконання будівельних робіт ЛВ 2 є наявність передбачених Законом України «Про внесення змін до деяких закоконодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» передумов.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що позовна вимога ОСОБА_1 про скасування рішення Інспекції про скасування Декларації про початок виконання будівельних робіт ЛВ 2 на об'єкт «Реконструкція квартири №3 з розширенням за рахунок горища з частковою надбудовою та зміною пічного опалення на двоконтурний котел у АДРЕСА_1» також не підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Суд першої інстанції повністю виконав вказані вимоги процесуального закону, оскільки до спірних правовідносин вірно застосував норми матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення законного рішення, яке скасуванню не підлягає.

Керуючись статтями 242, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Галицького районного суду м. Львова від 21 травня 2018 року у справі №461/8084/17 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду касаційної інстанції.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя І. В. Глушко
судді Р. Й. Коваль
В. Я. Макарик
Постанова складена в повному обсязі 10.12.2018.