Справа № 2040/5937/18
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2018-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

05 грудня 2018 р. № 2040/5937/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Зоркіна Ю.В.

при секретарі судового засідання Пройдак С.М.

у присутності представника

позивача Мироненко О.О.

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7,м. Харків,61003, ) до ОСОБА_3 (АДРЕСА_1,61038, код НОМЕР_2) про зобов'язання вчинити певні дії,-

встановив:

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом та просить суд зобов'язати ОСОБА_3 знести самочинно збудований гараж на два бокси, що розташований у дворі житлових будинків №№ АДРЕСА_1 у м. Харкові; стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1) на користь Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (код: 04059243; рахунок 2986, банк одержувача - Головне управління державної казначейської служби України у Харківській області, МФО 851011) судовий збір.

Представник позивача в судовому засіданні адміністративний позов підтримав, просив вимоги позовної заяви задовольнити з тих підстав, що будівництво приміщень здійснено за відсутності документів, що дають право на виконання будівельних робіт, без забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду та затвердженої належним чином проектної документації.

Представник відповідача в судовому засіданні адміністративний позов не визнав, просив позовні вимоги залишити без задоволення з тих підстав, що в матеріалах проведеної перевірки, в позовній заяві позивачем не зазначено, які саме конкретно державні будівельні норми та правила були порушені відповідачем під час будівництва спірної споруди, також не зазначено про порушення прав третіх осіб проведеним будівництвом та недотримання процедури проведення перевірки.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши долучені до матеріалів справи документи, суд встановив наступні обставини.

Матеріалами справи підтверджено, що за результатами розгляду звернення гр. ОСОБА_4 прийнятого на особистому прийомі Харківського міського голови, який мешкає за адресою АДРЕСА_2, щодо наявності правових підстав для розміщення гаражу по вказаній адресі, фахівцями позивача на підставі направлення для проведення планового (позапланового ) заходу від 19.03.2018 року № 253-н проведено перевірку дотримання суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті «гараж на два бокси у дворі житлових будинків №№ АДРЕСА_1 у м.Харкові.

За результатами проведеної перевірки складено акт № 253-А від 19.03.2018 року, яким зафіксовано, що відповідачем по справі збудована одноповерхова нежитлова будівля (гараж на два бокси) без подання документа, що дає право на виконання будівельних робіт, без забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду та затвердженої належним чином проектної документації., що є порушенням приписів п.1 ч.1 ст.34, ч.ч. 1, 2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч.1 ст.9, ч.ч.1-3 ст.11, ст.27 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затверджених постановою КМУ №903, абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466.

Перевірка проведена у присутності відповідача, акт перевірки ним та підписаний без жодних зауважень (а.с.23 зворотній бік)

Порушення встановлені актом перевірки стали підставою для винесення припису 253-ПР-У від 03.04.2018 року, яким відповідача зобов'язано у термін до 03.06.2018 року усунути виявлені порушення. Примірник припису відповідач отримав, що підтверджується його особистим підписом та як встановлено в судовому засіданні припис в судовому порядку не оскаржувався. Вказаний припис містить у собі вимогу повідомити Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю про виконання вимог до 03.06.2018 року.

08.06.2018 року на підставі направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 556-н уповноваженим представником позивача здійснено вихід на місце та встановлено, що відповідач з відповідними установчими документами на об'єкті був відсутній, в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів відсутні відомості щодо спірного об'єкту. Вказані обставини відображені у доповідній записці, складеній головними спеціалістами (а.с.28) від 22.06.2018 року

По суті позовних вимог суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність", для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно ст. 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства" та підпункту 4 пункту 9-1 Прикінцевих положень Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" повноваження щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Харкова Інспекція здійснює з 11.04.2016.

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі - Інспекція) у відповідності до пунктів 1.1, 3.3. Положення про Інспекцію, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 20.11.2015 року № 7/15 (далі - Положення про Інспекцію), є самостійним виконавчим органом, який утворюється Харківською міською радою та діє на правах відділу, та здійснює держаний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації щодо об'єктів, розташованих у межах Харкова.

Згідно з Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", Положенням про Інспекцію, метою Інспекції є забезпечення додержання на території міста Харкова містобудівного законодавства України та запобігання його порушенням, основними завданнями Інспекції є здійснення відповідно до закону державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій. Крім того, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради приймає в експлуатацію закінчені будівництвом об'єкти (видає сертифікати, реєструє декларації про готовність об'єкта до експлуатації та повертає такі декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків).

Згідно ч. 1-3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI (у редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Статтям 26, 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва. Суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:- отримання замовником або проектувальником вихідних даних;- розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; - виконання підготовчих та будівельних робіт; - прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; - реєстрація права власності на об'єкт містобудування. Проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, міст збудування та архітектури, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Відповідно до ст. 34 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України або видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками.

Відповідно до приписів ч.1 ст.376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються 1). на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, 2.) або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, 3). або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Перевіркою встановлено, що відповідачем по справі збудована одноповерхова нежитлова будівля (гараж на два бокси) без подання документа, що дає право на виконання будівельних робіт, без забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду та затвердженої належним чином проектної документації., що є порушенням приписів п.1 ч.1 ст.34, ч.ч. 1, 2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч.1 ст.9, ч.ч.1-3 ст.11, ст.27 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затверджених постановою КМУ №903, абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466.

Таким чином, об'єкт будівництва -гараж на два бокси, що розташований у дворі житлових будинків №№ АДРЕСА_1 у м. Харкові є самочинно збудованим об'єктом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 38 Закону № 3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований об'єкт підлягає знесенню в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, з компенсацією витрат, пов'язаних із знесенням об'єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

Отже, положення ч. 1 ст. 38 Закону № 3038-VI встановлює перелік юридичних фактів, які обумовлюють виникнення у органу державного архітектурно-будівельного контролю повноваження на пред'явлення позову про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсації витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Зокрема, пред'явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову передують такі дії: 1) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; 2) визначення такого об'єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою; 3) внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 4) встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.

Судовим розглядом встановлено, що відповідачем встановлено факт самочинного будівництва об'єкта, здійсненого відповідачем у дворі житлових будинків №№ АДРЕСА_1 у м.Харкові (об'єкт побудовано без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту); видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 253-ПР-У від 03.04.2018 року, яким відповідача зобов'язано усунути порушення в термін 60 днів; встановлено факт невиконання припису відповідачем протягом встановленого строку, про що свідчить доповідна записка фахівців відповідача від 22.06.2018 року.

Виходячи з аналізу положень ст.38 Закону № 3038-VI суд дійшов висновку, що позов може бути пред'явлено до суду у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил із визначенням строку для добровільного виконання припису, та/або якщо перебудова об'єкта є неможливою. Відхилення від проекту забудови об'єкта нерухомості або від вимог будівельних норм і правил, які не є істотними, не порушують прав інших осіб та інтересів суспільства, не суперечать санітарно-технічним вимогам і правилам експлуатації, не впливають на міцність і безпечність цього об'єкта, не можуть бути підставою для задоволення вимог про перебудову чи про знесення об'єкта нерухомості.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 7 ст. 376 ЦК України (у редакції, чинній на час спірних правовідносин) у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. За змістом наведеної норми, підставою для постановлення судом рішення про здійснення перебудови самочинного будівництва є істотне відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотне порушення будівельних норм і правил та неможливість провести перебудову.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» проектом є документація для будівництва об'єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об'ємнопланувальні,

архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об'єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що вирішення питання стосовно перебудови можливо за умови наявності відповідних документів на споруду, в тому числі проектної документації, тоді як спірне приміщення побудовано за відсутності будь-яких як правовстановлюючих так і дозвільних документів; можливість його перебудови не спростовує факту будівництва за відсутності будь-яких документів та контролю з боку відповідних держаних органів

Як зазначалось вище, відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування (з урахуванням положень ст. 27 цього закону).

Самочинне будівництво, що здійснюється з численними порушеннями державних будівельних норм, стандартів та правил посягає на встановлений порядок та основні засади регулювання містобудівної діяльності. Таким чином, дії, вчинені відповідачем порушують встановлений законом порядок виконання будівельних робіт, порушують права та законні інтереси мешканців прилеглих будинків, в тому числі на благоустрій територій, тощо.

Згідно з п.3 «а» ч.4 ст.41 вказаного Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Пунктом 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затв. постановою КМ України № 553 від 23.05.2011р., встановлено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний в т.ч. виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Судовим розглядом встановлено обізнаність відповідача у складанні акту, винесенні припису, яким відповідача в тому числі зобов'язано повідомити Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до 03.06.2018 року, отже відповідач не тільки знав про необхідність усунення недоліків, а й про граничний термін їх усунення.

Проте, із дослідженої в судовому засіданні доповідної записки від 22.06.2018року (а.с.28) судом встановлено, що на момент винесення припису в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомості про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів ДАБІ України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України була відсутня інформація про об'єкти будівництва у дворі житлових будинків №№ АДРЕСА_1 у м. Харкові.

Враховуючи, що відповідач в установлений строк добровільно не виконав вимоги, встановлені у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.04.2018 № 253-ПР-У, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Відповідно до положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, з врахуванням вищевикладеного, зважаючи на встановлені у справі обставини та, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб'єкта владних повноважень, пов'язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Керуючись ст.ст. 5-10, 19, 77, 139, 241-246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив

Адміністративний позов задовольнити

Зобов'язати ОСОБА_3 знести самочинно збудований гараж на два бокси, що розташований у дворі житлових будинків №№ АДРЕСА_1 у м. Харкові.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі безпосередньо до Харківського апеляційного адміністративного суду апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду у відповідності до ст. 295 цього Кодексу.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

У повному обсязі рішення виготовлено 12.12.2018 року

Суддя Зоркіна Ю.В.