Справа № 813/2639/18
Суддя: Сеник Роман Петрович
Дата ухвалення: 2018-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2018 рокуЛьвів№ 857/824/18

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

Головуючого судді Сеника Р.П.,

суддів Онишкевича Т.В., Попка Я.С.,

з участю секретаря судового засідання Коваль Т.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2018 року у справі № 813/2639/18 за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області про визнання протиправним і скасування рішення,-

суддя в 1-й інстанції - Ланкевич А.З.,

час ухвалення рішення - 03.08.2018 року, 15:44 год,

місце ухвалення рішення - м. Львів,

дата складання повного тексту рішення - 06.08.2018 року,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення відповідача №5/9-2018 від 24.05.2018 року про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуване рішення винесено з порушенням ст.ст.38-39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120. Крім того, зазначив, що перевірка обставин скарги була поверхневою, без детального вивчення всіх обставин та без витребування необхідних документів, що стосуються питань, викладених у ній. Зокрема, вказав, що дисциплінарну справу порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, що є порушенням ст.12 Положення; заява (скарга), на підставі якої порушено дисциплінарну справу, не відповідає вимогам ст.14 Положення; порушено приписи ст.15 Положення та не повернуто заявникові (скаржникові) заяву (скаргу), яка оформлена без дотримання вимог ст.14 Положення; заява (скарга), яка оформлена без дотримання вимог ст.14 цього Положення, в порушення вимог ст.ст.20, 21 Положення була зареєстрована 02.05.2018 року; до матеріалів дисциплінарної справи в порушення ст.ст.6, 7, 12, 14, 15, 20, 21, 28 Положення було долучено заяви (скарги), які не стосуються предмету дисциплінарної справи, а саме заяви Приватної школи гімназії «Відродження» від 24.05.2018 року №60 та гр.ОСОБА_3 від 24.05.2018 року щодо неправомірної поведінки адвоката ОСОБА_1; в матеріалах дисциплінарної справи відсутнє доручення Голови дисциплінарної палати на члена дисциплінарної палати Саміло Л.В. щодо перевірки відомостей про адвоката ОСОБА_1, що є порушенням ст.24 Положення; довідка члена КДКА Львівської області Саміло Л.В. від 21.05.2018 року про перевірку скарги складена з порушенням та неналежним дотриманням вимог ст.ст.7, 12, 28 Положення, а висновки щодо порушення адвокатом Правил адвокатської етики ґрунтувались на припущеннях та із врахуванням матеріалів дисциплінарного провадження (заперечень), яких ще не існувало на час складення відповідної довідки; в рішенні не вказано, які саме ознаки дисциплінарного проступку є конкретно в діях адвоката ОСОБА_1; рішення не містить жодної оцінки запереченням адвоката ОСОБА_1 на скаргу ОСОБА_6; не враховано, що викладені в скарзі відомості про порушення Правил адвокатської етики та вчинення дисциплінарних проступків не стосуються здійснення ОСОБА_1 професійної адвокатської діяльності в якості представника у виконавчому провадженні в розумінні ч.4 ст.16 Закону України «Про виконавче провадження» та ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». За таких обставин, вважає, що рішенням відповідача №5/9-2018 від 24.05.2018 року помилково порушено дисциплінарне провадження стосовно адвоката ОСОБА_1 за відсутності підтверджених відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката. Наведене і зумовило позивача звернутись до суду за судовим захистом.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2018 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Рішення суду першої інстанції оскаржив позивач, подавши на нього апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що рішення суду першої інстанції прийняте з неповним з'ясуванням та недоведеністю обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновкам, викладених у рішенні суду обставинам справи, неправильним застосуванням норм матеріального права.

В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що судом першої інстанції неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, а саме відсутність доказів здійснення адвокатської діяльності на підставі договору про надання правової допомоги , що свідчить про відсутність підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскільки адвокатом ОСОБА_1 здійснювалося представництво інтересів ОСОБА_7 на підставі довіреності, а не договору про надання правової допомоги чи ордеру. ОСОБА_1 надавав ОСОБА_7 правову допомогу як представник, а не як адвокат за договором.

Судом не здійснено перевірки наявності в доводах скарги відповідних ознак дисциплінарного проступку: об'єкт, об'єктивна сторона, суб'єкт, суб'єктивна сторона.

Просить скасувати рішення Львівського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2018 року та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Вислухавши суддю-доповідача, пояснення позивача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог у справі, суд першої інстанції виходив з того, що правову оцінку рішенню Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії Львівської області суд надає виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності/недостатності.

Оцінюючи подану заяву (скаргу) гр.ОСОБА_6, суд приходить висновку про безпідставність тверджень позивача щодо невідповідності її форми та змісту вимогам п.14 Положення. Така повністю відповідає вимогам цього пункту, у ній викладено обставини, якими заявник обґрунтовує факт наявності в діях адвоката дисциплінарного проступку та вимоги заявника, а також зазначено докази, що підтверджують викладені у заяві (скарзі) обставини, в т.ч. додано DVD-диск з відеозаписом подій, які мали місце 25.04.2018 року.

Копії наданих скаржником скарги та долучених доказів були скеровані адвокату (позивачу), що підтверджується поштовим відправленням.

Оскільки заява (скарга) гр.ОСОБА_6 була оформлена з дотриманням вимог п.14 Положення №120, відтак підстави для її повернення заявникові (скаржникові) були відсутні.

А тому, суд не враховує доводи позивача про порушення відповідачем п.15 вказаного Положення, з огляду на їх необґрунтованість.

Щодо аргументів позивача про те, що до матеріалів дисциплінарної справи в порушення ст.ст.6, 7, 12, 14, 15, 20, 21, 28 Положення №120 було долучено заяви (скарги), які не стосуються предмету дисциплінарної справи, а саме заяви Приватної школи гімназії «Відродження» від 24.05.2018 року №60 та гр.ОСОБА_3 від 24.05.2018 року щодо неправомірної поведінки адвоката ОСОБА_1, суд прийшов до висновку, що відповідач не може обмежувати сторони провадження у наданні доказів, якими вони обґрунтовують наявність чи відсутність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. При цьому, оцінка таким надається палатою під час прийняття відповідного рішення, шляхом голосування під час засідання. Поряд з тим, як видно зі змісту згаданих заяв та зазначено самим скаржником, такі заяви не носять самостійного значення й надані скаржником на підтвердження обставин, якими обґрунтовується його заява (скарга).

Проаналізувавши положення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Положення №120, суд прийшов висновку, що прийняте відповідачем рішення №5/9-2018 від 24.05.2018 року про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 є законним. При цьому, таке містить як оцінку пояснень адвоката, так і повний виклад обставин і матеріалів, які були предметом перевірки, та за якими воно прийняте. Також, у цьому рішенні вказано на норми законодавства та, зокрема, Правила адвокатської етики, які окреслюють наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката (позивача).

Розглядаючи спір, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції повно і всебічно дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.

Встановлено, підтверджено матеріалами справи, що ОСОБА_1 здійснює індивідуальну адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №1514, виданого 13.05.2009 року Львівською обласною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.

02.05.2018 року на адресу відповідача надійшла заява (скарга) гр.ОСОБА_6 на адвоката ОСОБА_1 У заяві (скарзі) зазначено, що на примусовому виконанні старшого державного виконавця Миколаївського районного ВДВС Головного територіального управління юстиції у Львівській області Марутяка О.Й. перебуває виконавче провадження ВП №55924506 про відібрання у скаржника сина, ОСОБА_9, на користь ОСОБА_10 Скаржник пояснює, що адвокат ОСОБА_1 представляє інтереси стягувача ОСОБА_10 14.03.2018 року адвокат ОСОБА_1, стягувач ОСОБА_10 разом із своїм психологом, старший державний виконавець Миколаївського ВДВС Головного територіального управління юстиції у Львівській області Марутяк О.І., начальник Миколаївського ВДВС Головного територіального управління юстиції у Львівській області Гармадій М., представник органу опіки та піклування Миколаївської РДА та три представники поліції прибули до будинку матері скаржника, де останній проживає із сином, на виконання рішення суду. Вказано, що поведінка адвоката ОСОБА_1 була неправомірною, він увірвався на подвір'я будинку батьків, спричинив матері легкі тілесні ушкодження і це все відбувалось в присутності неповнолітнього сина. Скаржник був змушений викликати поліцію та швидку медичну допомогу для сина, яка повідомила, що йому необхідний спокій та надала первинну медичну допомогу. 25.04.2018 року в робочому кабінеті державного виконавця Марутяка О.І. адвокат ОСОБА_1 вчинив відносно скаржника неправомірні дії, а саме коли державний виконавець почав складати на скаржника протокол, останній мав намір вийти з кабінету для здійснення телефонного дзвінка своєму адвокату, але ОСОБА_1, вставши перед вхідними дверима, не дав йому можливості вийти з приміщення. Поведінку адвоката ОСОБА_1 було записано на телефон. Окрім цього, зазначено, що адвокат ОСОБА_1Я при кожній зустрічі ображає скаржника, нецензурно висловлюється в його адресу і перешкоджає у вільному пересуванні. У зв'язку із викладеним, скаржник, гр.ОСОБА_6, просив порушити дисциплінарне провадження відносно адвоката ОСОБА_1 та притягнути його до дисциплінарної відповідальності.

Адвокат ОСОБА_1 був ознайомлений зі скаргою та надав письмові пояснення. До пояснень долучив копії актів державного виконавця, копії протоколу про адміністративні правопорушення, копію нотаріально посвідченої довіреності від 19.12.2017 року, копію пояснень до ВП №55924506 від 10.05.2018 року. Скаргу заперечив, вважає таку безпідставною.

Скаржник на подані адвокатом письмові пояснення подав заперечення.

24.05.2018 року Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області прийнято рішення №5/9-2018 про порушення дисциплінарної справи стосовно позивача - адвоката ОСОБА_1

Зміст спірних правовідносин полягає в тому, що на переконання позивача вищезгадане рішення відповідача №5/9-2018 від 24.05.2018 року прийнято помилково, за відсутності підтверджених відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката та без належної оцінки наданим адвокатом поясненням та документам. Вважаючи у зв'язку із цим свої права та інтереси порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом з метою їх захисту.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 року №5076-VI.

За приписами п.1 ч.1 ст.21 цього Закону, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов'язаний: дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Згідно зі ст.33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

За змістом ст.36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв'язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Дисциплінарне провадження, згідно зі ст.37 Закону, складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до ст.38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Перш ніж порушити дисциплінарне провадження щодо адвоката після отримання допустимого приводу (заяви (скарги) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності), необхідно здійснити перевірку відомостей про такий дисциплінарний проступок адвоката.

Приписами ч.1 ст.39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Так, з метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів, рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120 затверджено Положення про порядок прийняття про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність (далі - Положення №120).

Згідно п.7 вказаного Положення, дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов'язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

Щодо аргументів апелянта про те, що дисциплінарну справу порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, не досліджено чи наявні об'єкт, об'єктивна сторона, суб'єкт, суб'єктивна сторона проступку то колегія суддів зазначає, що зі змісту заяви (скарги) гр.ОСОБА_6, у ній зазначено відомості про порушення адвокатом ОСОБА_1 правил адвокатської етики, що відповідно до п.3 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» вважається дисциплінарним проступком, які підтверджуються наявним у матеріалах справи відеозаписом подій, які мали місце 25.04.2018 року.

Щодо аргументів апелянта про те, що заява (скарга), на підставі якої порушено дисциплінарну справу, не відповідає вимогам ст.14 Положення №120, колегія суддів враховує пояснення надані в судовому засіданні представником відповідача, які полягали в наступному.

Згідно п.14 Положення №120:

1) заява (скарга) подається в письмовій формі особисто заявником (скаржником) або його представником. Заява (скарга) може бути надіслана поштою;

2) у заяві (скарзі) обов'язково має бути зазначено: найменування кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, до якої подається заява (скарга); ПІБ (найменування) заявника (скаржника), посада, місце роботи для посадової та службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку та адреса електронної пошти (за наявності); ПІБ адвоката щодо поведінки якого подається заява (скарга), поштова адреса, а також номер засобу зв'язку та адреса електронної пошти, якщо такі відомі; зміст дисциплінарного проступку адвоката, згідно зі статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; виклад обставин, якими заявник обґрунтовує факт наявності в діях адвоката дисциплінарного проступку; вимоги заявника (скаржника); виклад обставин, якими обґрунтовуються вимоги заявника (скаржника); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, викладену у заяві (скарзі), перелік документів та інших матеріалів, що додаються;

3) на підтвердження обставин, якими обґрунтовується заява (скарга), заявник (скаржник) надає докази, а в разі неможливості зазначає докази, надання яких самостійно є неможливим, із обов'язковим зазначенням причин та прохання до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про їх витребування;

4) до заяви (скарги) додається її копія та копії всіх документів, що приєднуються до неї, для вручення адвокату щодо поведінки якого подається заява (скарга);

5) заява (скарга) підписується заявником (скаржником) або його представником, із зазначенням дати її подання.

За правилами п.15 Положення №120, заява (скарга), оформлена без дотримання зазначених вимог, подана за межами строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності або така, що не містить відомостей про зміст дисциплінарного проступку адвоката, без викладу обставин, якими обґрунтовуються вимоги заявника (скаржника) та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, повертається заявникові (скаржникові) з відповідними роз'ясненнями, не пізніше десяти днів від моменту її надходження.

Оскільки згідно п. 15 Положення №120 скарга повертається скаржникові напротязі 10 днів, однак ОСОБА_6 на 7 день засобами електронного зв'язку усунув усі недоліки, а тому заява (скарга) гр.ОСОБА_6 була оформлена з дотриманням вимог п.14 Положення №120, відтак підстави для її повернення заявникові (скаржникові) були відсутні.

Колегія суддів прийшла до висновку про відсутність порушення відповідачем п.15 вказаного Положення, з огляду на їх необґрунтованість.

Проаналізувавши положення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Положення №120 та вивчивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що прийняте відповідачем рішення №5/9-2018 від 24.05.2018 року про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 є законним. При цьому, таке містить як оцінку пояснень адвоката, так і повний виклад обставин і матеріалів, які були предметом перевірки, та за якими воно прийняте. Також, у цьому рішенні вказано на норми законодавства та, зокрема, Правила адвокатської етики, які окреслюють наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката (позивача).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАСУ України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об'єктивно і всебічно з'ясованих обставинах, а доводи апелянта на правомірність прийнятого рішення не впливають та висновків суду не спростовують.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені третьою особою в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.308, 310, 315, 316, 321, 322, 325,328, 329 КАС України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2018 року у справі № 813/2639/18 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Р. П. Сеник
судді Т. В. Онишкевич
Я. С. Попко
Повне судове рішення складено 05.12.2018 року