Справа № 813/3817/17
Суддя: Святецький Віктор Валентинович
Дата ухвалення: 2018-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2018 рокуЛьвів№ 857/889/18

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Святецького В.В.

суддів Гудима Л.Я., Довгополова О.М,

з участю секретаря судового засідання Гнідець Р.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Агробудсервіс» на постанову Львівського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2017 року в справі № 813/3817/17 (суддя Брильовський Р.М., м. Львів) за позовом Головного управління Держпраці у Львівській області до товариства з обмеженою відповідальністю «Агробудсервіс» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю),-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2017 року Головне управління Держпраці у Львівській області (надалі - позивач; ГУ Держпраці у Львівській області) звернулося до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Агробудсервіс» (надалі - відповідач; ТзОВ «Агробудсервіс»), в якому просило зобов'язати відповідача зупинити виконання робіт у кар'єрі Південно-Тростянецького родовища по видобутку піску до усунення зазначених у позовній заяві порушень.

Постановою від 11 грудня 2017 року Львівський окружний адміністративний суд позов задовольнив повністю.

Застосував до товариства з обмеженою відповідальністю «Агробудсервіс» (місцезнаходження: с. Тростян, Львівська область, 81614; ) заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю), шляхом зупинення виконання робіт у кар'єрі Південно-Тростянецького родовища по видобутку піску до усунення зазначених у позовній заяві порушень.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, товариство з обмеженою відповідальністю «Агробудсервіс» подало апеляційну скаргу, оскільки вважає, що рішення прийняте при неповному з'ясуванні судом обставин, що мають значення для справи, та з суттєвим порушенням норм матеріального і процесуального права.

В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що суд першої інстанції дійшов хибного висновку про те, що встановлені за результатами проведеної перевірки порушення вимог законодавства, зокрема, відсутність погодженого Плану розвитку гірничих робіт по Південно-Тростянецькому родовищу на 2017 рік (календарний план розвитку гірничих робіт) та Акта про надання гірничого відводу, є достатньою підставою для застосування заходів реагування.

В оскаржуваному рішенні відсутня мотивація наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг, як це передбачено нормами ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Відсутня така мотивація й у позовній заяві.

Крім того, відповідач вказує на порушення норм процесуального права, яке полягає у розгляді судом першої інстанції зазначеної справи без участі представників відповідача внаслідок відсутності повідомлень про розгляд такої справи судом. Відповідно до положень ч.3 ст.317 КАС України таке порушення норм процесуального права є обов'язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення судом.

З огляду на викладене, відповідач просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Головне управління Держпраці у Львівській області подало відзив на апеляційну скаргу, в якому обґрунтовує безпідставність вимог апеляційної скарги та законність й обґрунтованість оскарженого відповідачем рішення суду першої інстанції.

Представник відповідача в судовому засіданні апеляційного суду підтримав вимоги апеляційної скарги та просить їх задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача заперечив вимоги апеляційної скарги та просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, апеляційний суд вважає, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Суд першої інстанції встановив та матеріалами справи підтверджується наступне.

15 вересня 2017 року на адресу ТзОВ «Агробудсервіс» скеровано повідомлення № 338/1/11-20 про проведення планової перевірки суб'єкта господарювання. У вказаному повідомленні зазначено, що перевірку буде проведено з 09 жовтня 2017 року по 13 жовтня 2017 року на предмет дотримання вимог законодавства про зайнятість населення та працевлаштування інвалідів, дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки у ТзОВ «Агробудсервіс».

З 09 жовтня 2017 року по 13 жовтня 2017 року, на підставі наказу Головного управління Держпраці у Львівській області від 06.10.2017 № 1496-П та направлення на проведення перевірки від 06.10.2017 № 1465, посадовою особою Головного управління Держпраці у Львівській області проведено планову перевірку суб'єкта господарювання (виробничого об'єкта) на предмет дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки.

За результатами проведеної перевірки складено Акт перевірки суб'єкта господарювання (виробничого об'єкта) від 10 жовтня 2017 року № 13/18/143/2322 (надалі - Акт перевірки), яким зафіксовано порушення вимог чинних нормативно-правових актів з охорони праці, в тому числі й порушення, які створюють загрозу життю працівників ТзОВ «Агробудсервіс». Зокрема, в Акті зазначено про відсутність погодженого Плану розвитку гірничих робіт по Південно-Тростянецькому родовищу на 2017 рік та Акта про надання гірничного відводу по Південно-Тростянецькому родовищу.

З огляду на зазначені вище порушення та керуючись нормами ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, Головне управління Держпраці у Львівській області звернулося до суду з адміністративним позовом про зупинення виконання робіт у кар'єрі Південно-Тростянецького родовища по видобутку піску до усунення встановлених перевіркою порушень.

Суд першої інстанції, задовольняючи адміністративний позов повністю, керувався тим, що встановлення факту порушення відповідачем вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки, які створюють загрозу життю і здоров'ю людей, та в подальшому можуть призвести до тяжких наслідків, є достатньою підставою для застосування заходів реагування, шляхом зупинення виконання робіт у кар'єрі Південно-Тростянецького родовища по видобутку піску до усунення зазначеих в позовній заяві порушень.

Такі висновки суду першої інстанції, на думку апеляційного суду, відповідають фактичним обставинам справи, нормам матеріального права та є вірними.

Так, згідно з ч.1ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Законом України «Про охорону праці» від 14.10.1992 року № 2694-ХІІвизначено основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров'я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці. Закон регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про охорону праці» державна політика в галузі охорони праці базується на принципах: пріоритету життя і здоров'я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці; підвищення рівня промислової безпеки шляхом забезпечення суцільного технічного контролю за станом виробництв, технологій та продукції, а також сприяння підприємствам у створенні безпечних та нешкідливих умов праці.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V.

Згідно зі ст. 1 вищенаведеного Закону, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Наказом Міністерства соціальної політики України від 27.03.2015 № 340затверджено Положення про Головне управління (Управління) Державної служби України з питань праці в області. Головне управління (Управління) Державної служби України з питань праці в області (далі - Управління Держпраці) є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується (п.1).

Згідно з пп. 15 п. 4 цього Положення Управління Держпраці відповідно до покладених на неї завдань: здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства з охорони праці в частині безпечного ведення робіт, гігієни праці, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, у тому числі з питань: монтажу, ремонту, реконструкції, налагодження і безпечної експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва і машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Таким чином, суд першої інстанції правильно зазначив, що саме Головне управління Держпраці у Львівській області є органом державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства з охорони праці, який уповноважений на звернення до адміністративного суду з позовом щодо застосування заходів реагування.

Згідно з ч. 5ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

При цьому, положеннями ч.7 ст. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено звернення органу державного нагляду (контролю) до суду за умови виявлення порушення вимог законодавства та за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг.

Не заперечуючи самого факту існування виявлених порушень вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки, апелянт вказує на недоведеність наявності підстав для вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) шляхом зупинення виконання робіт у кар'єрі Південно-Тростянецького родовища по видобутку піску.

Колегія суддів вважає такі аргументи апеляційної скарги безпідставними з огляду на наступне.

Так, згідно зі ст. 24 Гірничого Закону України гірниче підприємство при проведенні гірничих робіт повинно мати:

- спеціальний дозвіл на користування надрами;

- акт про надання гірничого відводу;

- технічний проект, затверджений і погоджений у встановленому порядку;

- геолого-маркшейдерську, технічну та обліково-контрольну документацію (календарні плани розвитку гірничих робіт, проекти, паспорти, схеми).

Вся технічна документація повинна вестися відповідно до вимог правил безпеки, правил технічної експлуатації, єдиних правил безпеки при підривних роботах та інших нормативно-правових актів.

Аналогічні вимоги щодо проведення гірничих робіт лише за наявності вказаних вище документів передбачені пунктом 1.2 розділу IV НПАОП 0.00-1.24-10 Правил охорони праці під час розробки родовищ корисних копалин відкритим способом, затверджених наказом Державного комітету України з промислової безпеки, охорони праці та гірничого нагляду від 18.03.2010 № 61.

Матеріалами справи підтверджується, що в порушення вказаних вимог законодавства, у ТзОВ «Агробудсервіс» відсутній План розвитку гірничих робіт по Південно-Тростянецькому родовищу на 2017 рік (календарний план розвитку гірничих робіт), який в силу вимог ч.5 ст. 19 Гірничого Закону України щорічно розглядається та погоджується з органами гірничого нагляду.

Не надано відповідачем під час проведеної перевірки і Акта про надання гірничого відводу по Південно-Тростянецькому родовищу.

При цьому, згідно зі ст.17 Кодексу України про надра гірничим відводом є частина надр, надана користувачам для промислової розробки родовищ корисних копалин та цілей, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин. Користування надрами за межами гірничого відводу забороняється.

При наданні гірничих відводів вирішуються питання щодо правильності поділу родовищ корисних копалин на окремі гірничі відводи з метою запобігання залишенню поза гірничими відводами менш цінних ділянок родовищ та не придатних для самостійної розробки, дотримання вимог безпеки під час проведення гірничих і підривних робіт при розробці родовищ корисних копалин та при використанні надр для інших цілей, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин, відвернення небезпеки для людей, майна та навколишнього природного середовища.

З аналізу зазначених вище норм слідує, що технічна документація, відсутня у відповідача, розробляється з метою, зокрема, дотримання вимог безпеки при проведенні робіт та відвернення небезпеки для людей. Сама її відсутність свідчить не лише, про недотримання суб'єктом господарювання порядку здійснення господарської діяльності, але й про те, що питання настання ризиків заподіяння шкоди життю і здоров'ю людей не оцінювалися.

Беручи до уваги зазначене вище, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що встановлені факти порушення вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки створюють загрозу життю і здоров'ю людей та у подальшому можуть призвести до тяжких наслідків, а тому є безумовною підставою для застосування заходів реагування, шляхом зупинення виконання робіт у кар'єрі Південно-Тростянецького родовища по видобутку піску до усунення зазначених в позовній заяві порушень.

Щодо мотивів апелянта про порушення норм процесуального законодавства, які полягали у неповідомленні представників відповідача про розгляд справи судом та, відповідно, за їх відсутності, що згідно п.3 ч.3 ст. 317 КАС України є обов'язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення, колегія суддів зазначає наступне.

Розгляд даної справи судом першої інстанції та ухвалення рішення здійснювалося відповідно до норм ст. 183-2 чинного на той час КАС України.

Так, відповідно до п.5 ч.1 ст. 183-2 КАС України скорочене провадження застосовується в адміністративних справах щодо застосування у випадках, передбачених законом, заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), якщо вони можуть бути застосовані виключно за судовим рішенням.

Суддя розглядає справу в порядку скороченого провадження одноособово, без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі. За результатами розгляду справи у скороченому провадженні суддя, оцінивши повідомлені позивачем, відповідачем обставини, за наявності достатніх підстав приймає законне судове рішення (ч.4 ст. 183-2 КАС України).

Наведені норми вказують на те, що розгляд справи в суді першої інстанції здійснювався на підставі ст. 183-2 чинного на той час КАС України, в порядку скороченого провадження, що не передбачав проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі. А тому, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції не допущено порушення норм процесуального права, які відповідно до п.3 ч.3 ст. 317 КАС України є обов'язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства(КАС)України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив обставини справи та ухвалив законне рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об'єктивно і всебічно з'ясованих обставинах, доводи апеляційної скарги їх не спростовують, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.

Керуючись ч.3 ст.243,ст.310, п. 1 ч. 1 ст.315, ст. ст.316,321,322,325,329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Агробудсервіс» залишити без задоволення, а постанову Львівського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2017 року в справі № 813/3817/17- без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. В. Святецький
судді Л. Я. Гудим
О. М. Довгополов
Повне судове рішення складено 06 грудня 2018 року.