Справа № 340/667/18
Суддя: Бучинський А. Б.
Дата ухвалення: 2018-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2018 року смт Верховина Справа№ 340/667/18

Провадження № 2-а/340/14/18

Верховинський районний суд Івано-Франківської області

в складі головуючого судді Бучинського А.Б.,

з участю секретаря судового засідання Фурманюк В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Верховина відповідно до положень ст.286 КАС України справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області в особі головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправною та скасування постанови №187/1009/m6/2018 від 11.10.2018 по справі про адміністративне правопорушення про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КпАП України, винесену головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_2

Позовні вимоги мотивує тим, що оскаржуваною постановою його притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КпАП України, а саме за виконані роботи на обєкті: будівництво берегоукріплювальних споруд на території Зеленської сільської ради Верховинського району у невідповідності до проектної документації, а саме товщина дроту каркасу в натурі не відповідає проекту (по проекту 6 мм, а в дійсності 4 мм), за що накладено штраф у розмірі 3400 грн. Вважає дану постанову необгрунтованою та такою що винесена з порушенням вимог чинного законодавства.

Зокрема вказав, що оскаржувана постанова в порушення вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 №533 винесена за результатами проведення відповідачем позапланової перевірки обєкта будівництва, яка була проведена без його участі, як представника субєкта містобудування, внаслідок чого він позбавлений був надати свої пояснення та представити проектну та виконавчу документацію обєкта будівництва. При цьому зазаначає, що при складанні протоколу в справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.96 КпАП України та винесенні оскаржуваної постанови без його участі порушено його права передбачені ст.268 КпАП України. Просить постанову скасувати, а провадження у справі закрити.

Відповідач відзиву на позов у встановлені судом строки не надав.

Ухвалою судді від 09.11.2018 визнано поважними причини пропуску та поновлено пропущений процесуальний строк на звернення ОСОБА_1 до суду із адміністративним позовом, прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами вимог ст.286 КАС України.

Ухвалою суду від 06.12.2018 відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про обєднання справ в одне провадження.

Сторони у судове засідання не з'явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку. Від позивача надійшла заява про розгляд справи у його відсутності, відповідач подав клопотання про обєднання справ в одне провадження та розгляд даного клопотання без його участі, в задоволенні якого судом було відмовлено, а тому з врахуванням визначених скорочених строків розгляду даної категорії справ, розгляд справи в судовому засіданні здійснюється без сторін без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з'ясувавши дійсні обставини справи, вважаю, що адміністративний позов слід задовольнити з наступних підстав.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ст.245 КпАП України завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно із вимогами ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч.5 ст. 77 КАС України передбачено, що якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Як вбачається з оскаржуваної постанови по справі про адміністративне правопорушення №187/1009/т6/2018 від 11.10.2018 (а.с.2), винесеної головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_2 на підставі акту перевірки від 27.09.2018,протоколу від 27.09.2018, припису від 27.09.2018, ОСОБА_1 за виконані роботи на обєкті: будівництво берегоукріплювальних споруд на території Зеленської сільської ради Верховинського району у невідповідності до проектної документації, а саме товщина дроту каркасу в натурі не відповідає проекту (по проекту 6 мм, а в дійсності 4 мм), чим порушено ч.1 ст.9 Закону України "Про архітектурну діяльність" та вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст.96 КпАП України за що на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 3400 грн.

Відповідно до ст. 254 КпАП України, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Право складати протоколи про адміністративні правопорушення за ч.1 ст.96 КпАП України мають особи, уповноважені на проведення перевірок під час здійснення ними архітектурно-будівельного контролю (п.19 ч.1 ст. 255 КпАП України).

Відповідно до вимог ст. 256 КпАП України, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз?яснюються його права і обовязки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ст. 278 КпАП України орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 р. № 698, а саме п.п.18, 19 під час проведення позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобовязаний предявити керівнику обєкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки. У разі недопущення обєктом нагляду посадових осіб Держархбудінспекції до проведення перевірки складається акт за формою згідно з додатком. Позапланова перевірка проводиться у присутності керівника обєкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи.

Крім цього, порядок здійснення державного архітектурно будівельного контролю затверджено Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011, згідно якого посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право зокрема складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Однак, як зазначив позивач ОСОБА_1 акт позапланової перевірки, протокол у справі про адміністративне правопорушення про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КпАП України в його присутності не складався, йому для підпису та ознайомлення не надавалися. Крім того, справа про адміністративне правопорушення розглядалася без його участі та врахування його клопотання про відкладення розгляду справи, внаслідок чого порушено право на його захист.

Вказані обставини підтверджуються актом складеним за результатами проведеного планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №823/1004/27/2018 (а.с.7-15), з якого вбачається, що Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області у період з 17.09.2018 по 27.09.2018 було здійснено позапланову перевірку дотримання субєктами містобудування, а саме ТзОВ "Християна" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на обєкті будівництво берегоукріплювальних споруд на території Зеленської сільської ради Верховинського району. Також в розділі ІІІ даного акту зазначається, що така проводиться з участю керівника субєкта господарювання ОСОБА_1, однак з розділу VІІІ в графі "підпис керівника субєкта господарювання" та "примірник цього акту отримано 27.09.2018" відсутній підпис ОСОБА_1, що свідчить про те, що така перевірка проводилася без участі керівника субєкта господарювання, з порушенням встановленого Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 №533 та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 р. № 698.

Відсутність підпису керівника юридичної особи, а саме ОСОБА_1, вбачається з припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с.28).

Також з протоколу про адміністративне правопорушення від 27.09.2018 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КпАП України (а.с.16-17), вбачається, що в ньому відсутній підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а саме ОСОБА_1, а також відсутня будь-яка відмітка про відмову особи в підписання даного протоколу в присутності двох свідків.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, позивач 10.10.2018 надав в Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області пояснення та зауваження щодо складених відносно нього без його участі акту перевірки та протоколу в справі про адміністративне правопорушення та заяву від 10.10.2018 про відкладення розгляду справи від 11.10.2018, які посадовою особою Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_2 не взяті до уваги при винесенні оскаржуваної постанови. При цьому як вбачається з долученого до матеріалів справи листка непрацездатності ОСОБА_1 у період часу з 10.10.2018 по 13.10.2018 знаходився на лікуванні (а.с.19, 21, 25).

Дані обставини відповідачем не спростовано, а з врахуванням ч.2 ст.77 КАС України обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається саме на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову, суд в силу вимог ч.9 ст.80 КАС України розглядає справу за наявними в ній доказами.

У відповідності до вимог ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За таких обставин, оскільки притягнення позивача до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КпАП України відбулося з порушенням встановленої законом процедури проведення позапланової перевірки та встановлення обставин адміністратвиного правопорушення, з порушенням права на захист та безсторонній, об'єктивний, повний розгляд справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до переконливого висновку про те, що відповідачем при розгляді справи про адміністративне правопорушення було допущено порушення процесуального права особи, яка притягується до адміністративної відповідальності на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, внаслідок чого позивач був позбавлений права на ефективний юридичний захист, обєктивне та повне зясування усіх обставин справи, що мають значення для прийняття рішення, що позбавляє суд можливості перевірити рішення субєкта владних повноважень в частині доведеності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КпАП України.

За таких обставин суд приходить до висновку про необхідність часткового задоволення адміністративного позову шляхом скасування рішення субєкта владних повноважень і надіслання справи на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи). При цьому підстав для закриття провадження у справі на даний час суд не вбачає, оскільки внаслідок порушення процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення та не дотримання форми винесеного рішення у цій справі, суд позбавлений можливості перевірити факт наявності чи відсутності у діях позивача складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.8-10, 90, 139, 205, 229, 244-246, 250, 286 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

позов задовольнити частково.

Постанову №187/1009/m6/2018 по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КпАП України, винесену головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_2 визнати незаконною та скасувати, а справу надіслати на новий розгляд до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області для її розгляду компетентною посадовою особою.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Верховинський районний суд Івано-Франківської області. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на рішення суду подана протягом десяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Суддя: Бучинський А.Б.