Справа № 0840/3959/18
Суддя: Татаринов Дмитро Вікторович
Дата ухвалення: 2018-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

30 листопада 2018 року Справа № 0840/3959/18 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Татаринова Д.В., розглянувши у порядку письмово провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1 (69000, м. Запоріжжя, б. Центральний, 18а/37, ідентифікаційний номер НОМЕР_1)

до 6 - ої Державної пожежно-рятувальної частини Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69106, м. Запоріжжя, вул. Фінальна, 3, ),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Первинна профспілкова організація працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій м. Запоріжжя (69106, м. Запоріжжя, вул. Фінальна, 3, )

про визнання протиправним та скасування наказу в частині,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (надалі позивач) до 6-ої Державної пожежно-рятувальної частини Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (надалі - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Первинна профспілкова організація працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій м. Запоріжжя (надалі - третя особа) в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати Наказ (по особовому складу) начальника 6-ої Державної пожежно-рятувальної частини Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області від 30 липня 2018 року№34 «Про покарання співробітників 6 ДПРЧ» в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани ОСОБА_1.

Ухвалою суду від 01 жовтня 2018 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, а перше судове засідання призначено на 30 жовтня 2018 року.

30 жовтня 2018 року в судовому засіданні розгляд справи відкладено до 14 листопада 2018 року для надання часу для підготовки заперечень на відповідь на відзив, про що постановлено відповідну ухвалу суду.

Так в судове засідання 14 листопада 2018 року позивач не прибув, 13 листопада 2018 року до суду подав клопотання, відповідно до якого просить судові засідання проводити без участі позивача.

Адміністративний позов обґрунтовано тим, що відповідач порушив статтю 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», згідно якого зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного органу, членами якого вони є». Вказує про те, що відповідач не звертався до Первинної профспілкової організації працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій міста Запоріжжя, з поданням про надання попередньої згоди на притягнення позивача, як члена виборного органу (профспілкового комітету Первинної профспілкової організації працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій міста Запоріжжя) до дисциплінарної відповідальності. Вважає, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є фактом незаконного переслідування його як члена Первинної профспілкової організації працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій міста Запоріжжя та перевищення влади посадовими особами Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області.

Представник Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області в судовому засіданні проти адміністративного позову заперечив з підстав, викладених у письмовому відзиві (вх.№33726 від 23 жовтня 2018 року), відповідно до якого зазначено, що відповідно до вимог частини 2 статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного органу, членами якого вони є. Вказує, що ОСОБА_1 ніколи не знаходився в трудових правовідносинах з Головним управлінням ДСНС України у Запорізькій області. Разом з тим зазначає про те, що з 03 вересня 1998 року за його заявою він був прийнятий на службу та призначений на посаду пожежного 6 Самостійної державної пожежної частини (зараз 6 Державна пожежно-рятувальна частина Головного управління ДСНС України у Запорізькій області) та 04 вересня 1998 року йому було присвоєно спеціальне звання рядовий внутрішніх справ.

Представник відповідача в судове засідання подав клопотання, в якому просить суд розглянути справу в порядку письмового провадження.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Первинна профспілкова організація працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій м. Запоріжжя підтримує адміністративний позов у повному обсязі з підстав, викладених у письмових поясненнях (вх.№33474 від 22 жовтня 2018 року), відповідно до яких зазначає, що притягнувши позивача до дисциплінарної відповідальності, відповідач порушив статтю 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» відповідно до якої, зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного органу, членами якого вони є».

13 листопада 2018 року представник третьої особи до суду подав клопотання, відповідно до якого просить суд проводити судові засідання без участі представника.

Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Таким чином, суд визнав за доцільне вирішити справу за наявними в ній матеріалами, в порядку письмового провадження.

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За правилами частини 1 статті 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд, оцінивши повідомлені обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

Позивач, прапорщик служби цивільного захисту, командир відділення 6 державної пожежно-рятувальної частини ГУ ДСНС у Запорізькій області проходить службу цивільного захисту за контрактом №183/17 від 24 квітня 2017 року.

26 липня 2018 року оперативною зміною Оперативно-координаційного центру Головного управління ДСНС України у Запорізькій області між третій та шостою годинами ранку було проведено перевірку несення служби підрозділів 6ДПРЧ, ДПРЧ-29, та 2ДПРЧ Головного управління ДСНС України у Запорізькій області

Під час проведення перевірки були виявлені чисельні порушення несення служби в зазначених частинах. За результатами перевірки на ім'я начальника Головного управління ДСНС України у Запорізькій області складений відповідний рапорт, а також всі виявлені порушення були записані в книги служби зазначених частин.

Так, 26 липня 2018 року о/об 03 год. 05 хв. під час перевірки несення служби 6 ДПРЧ, встановлено, що командир відділення 6 ДПРЧ прапорщик служби цивільного захисту ОСОБА_1, грубо порушив службову дисципліну, спав в пункті зв'язку частини при цьому порушив встановлену форму одягу.

На підставі вищезазначеного, керуючись вимогами Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05 березня 2009 року № 1068-VI, наказом 6 ДПРЧ №34 від 30 липня 2018 року «Про покарання співробітників 6 ДПРЧ» за допущене порушення службової дисципліни, а саме пунктів 41 та 50 розділу VI Порядку організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб в органах управління і підрозділах Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій, затвердженого наказом МВС №1032 від 07 жовтня 2014 року на командира відділення 6 ДПРЧ прапорщика служби цивільного захисту накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Не погоджуючись з таким наказом відповідача, позивач звернувся до суду з позовною заявою.

Враховуючи викладене, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає позовні вимоги не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Розглядаючи справу по суді судом встановлено те, що позивач оскаржує наказ №34 від 30 липня 2018 року «Про покарання співробітників 6 ДПРЧ» за допущені порушення службової дисципліни, посилається на те, що в порушення статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» відповідач не звертався до Первинної профспілкової організації працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій міста Запоріжжя, з поданням про надання попередньої згоди на притягнення позивача, як члена виборного органу (профспілкового комітету Первинної профспілкової організації працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій міста Запоріжжя) до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, суд приходить до висновку, що для вирішення спору по суті необхідно надати правову оцінку статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» та поширення такої норми на ОСОБА_1, як прапорщика служби цивільного захисту, командира відділення 6 державної пожежно-рятувальної частини ГУ ДСНС у Запорізькій області, який проходить службу цивільного захисту за контрактом №183/17 від 24 квітня 2017 року.

Відносини, повязані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обовязки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності визначає Кодекс цивільного захисту України № 5403-VI від 02 жовтня 2012 року.

За правилами частини 1 статті 101 Кодексу цивільного захисту України, визначено, що служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України (частина 2 статті 101 Кодексу цивільного захисту України).

Згідно статті 104 Кодексу цивільного захисту України, особам, які проходять службу цивільного захисту, присвоюються спеціальні звання, визначені цієї статтею.

До персоналу (кадрів) органів управління та сил цивільного захисту належать особи рядового і начальницького складу, які проходять службу цивільного захисту за контрактом, державні службовці та інші працівники, з якими укладається трудовий договір (частина 1 статті 99 Кодексу цивільного захисту України).

Особливості правового регулювання, засади створення, права та гарантії діяльності професійних спілок визначає Закон України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» № 1045-XIV від 15 вересня 1999 року.

Частиною 1 статті 7 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» визначено, що членами профспілок можуть бути особи, які працюють на підприємстві, в установі або організації незалежно від форм власності і видів господарювання, у фізичної особи, яка використовує найману працю, особи, які забезпечують себе роботою самостійно, особи, які навчаються в навчальному закладі.

Відповідно до частини 2 статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» визначено, що зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного органу, членами якого вони є.

Тобто стаття 7, а також стаття 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» визначають що зазначений Закон поширюється лише на працівників, однак до рятувальників-осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту застосовуватись не може.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивач має спеціальне звання прапорщик служби цивільного захисту, командир відділення 6 державної пожежно-рятувальної частини ГУ ДСНС у Запорізькій області та проходить службу цивільного захисту на контрактній основі.

Суд приходить до висновку про те, що з урахуванням того, що позивач має спеціальне звання, прапорщик служби цивільного захисту, командир відділення 6 державної пожежно-рятувальної частини ГУ ДСНС у Запорізькій області, та проходить службу цивільного захисту на контрактній основі, на нього не поширюються гарантії, передбачені статтею 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», а відтак при прийнятті Наказу від 30 липня 2018 року№34 у відповідача був відсутній обовязок на отримання згоди виборного органу профспілки.

Судом при розгляді справи не встановлено порушень прав та свобод ОСОБА_1 з боку Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області в розрізі визначеного предмету спору.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень (частина 1 статті 2 КАС України).

За приписами частини 2статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно вимог статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За правилами частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням з'ясованих на час розгляду справи обставин, досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку, що відповідачами доведено правомірність своїх дій, та надано на таке обґрунтування всі необхідні для цього докази.

Із системного аналізу вищезазначеного, з урахуванням з'ясованих на час розгляду справи обставин, досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5, 9, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (69000, м. Запоріжжя, б. Центральний, 18а/37, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69002, м. Запоріжжя, вул. Грязнова (Фортечна), 65, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Первинної профспілкової організації працівників Державної служби з надзвичайних ситуацій м. Запоріжжя (69106, м. Запоріжжя, вул. Фінальна, 3, ) про стягнення заборгованості по виплаті грошового забезпечення відмовити.

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Перехідних положень КАС України рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 30 листопада 2018 року.

Суддя Д.В. Татаринов