Справа № 826/15556/17
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2018-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

05 грудня 2018 року м. Київ № 826/15556/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючої судді - Добрівської Н.А.,

за участю:

секретаря судового засідання - Шаповалової К.В.,

судового розпорядника - Куценко О.І.,

позивача - ОСОБА_2,

та представника відповідача - Пуленця А.С.,

розглянувши у підготовчому засіданні заяву ОСОБА_2 про відвід судді в адміністративній справі

за позовомОСОБА_2
до Кабінету Міністрів України
про визнання протиправними дії, скасування п.п.2, 3 Постанови Кабінету Міністрів України №609 від 18.08.2017 року, -

В С Т А Н О В И В:

Під час проведення підготовчого засідання 25.10.2018 року в режимі відеоконференції позивач ОСОБА_2 заявив про намір подати у письмовому вигляді заяву про відвід судді Добрівській Н.А., у зв'язку з чим у підготовчому засіданні оголошена перерва.

29.10.2018 року через канцелярію суду від позивача надійшла письмова заява про відвід судді Добрівській Н.А. з вимогами (дослівно): «заяву про відвід оголосити у повному обсязі та приєднати до матеріалів провадження; постановити ухвалу, якою врахувати зауваженнями щодо протоколу судового засідання від 25.10.2018 року; вислухати пояснення судді Добрівської Н.А.; дослідити у судовому засіданні відео- та інші матеріали, на які зроблено посилання у даній заяві; за результатом розгляду задовольнити відвід судді Добрівська Н.А.».

Крім того, в мотивувальній частині заяви висловлена вимога відтворити технічний запис судового засідання.

В обґрунтування свого відводу ОСОБА_2 зазначає, що 25.10.2018 року, під час підготовчого засідання і обговорення клопотання представника відповідача про залучення до участі у справі у якості третьої особи Міністерства соціальної політики України, суддею було знято запитання позивача. Вказана дія (рішення), на переконання позивача, не була суддею вмотивована.

У підготовчому засіданні 05.12.2018 року позивач свою заяву підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача заперечив наявність підстав для відводу.

Надаючи правову оцінку доводам позивача, суд зазначає наступне.

Так, підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України в чинній редакції, зокрема, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді; у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Як зазначено Верховним Судом України, суддя також не може брати участі у розгляді адміністративної справи і за наявності інших обставин, які можуть викликати сумнів у його неупередженості, однак конкретного і вичерпного переліку цих підстав не передбачено. Тобто, із змісту закону вбачається, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості (постанова Верховного Суду України від 11.10.2006). Водночас, для того, що б ці обставини можливо було покласти в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Згідно з частиною 3 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд звертає увагу на те, що для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об'єктивно можуть вказувати на можливу упередженість.

Таким чином, відвід повинен бути вмотивований - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

При цьому, частиною 4 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Так, стверджуючи у своїй заяві про упередженість судді Добрівської Н.А., позивач вказує на те, що у підготовчому засіданні 25.10.2018 року суддею було знято запитання без наведення мотивів прийнятого рішення.

У відповідності до положень статті 180 Кодексу адміністративного судочинства України у підготовчому засіданні судом вчиняються процесуальні дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи.

Згідно пункту 10 частини 2 статті 180 Кодексу адміністративного судочинства України судом у підготовчому засіданні, серед іншого, вирішуються клопотання учасників справи.

Частиною 1 статті 180 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 розділу II цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Відповідно до частини 3 статті 196 (глава 6 розділ II) Кодексу адміністративного судочинства України, головуючий у судовому засіданні відповідно до завдання адміністративного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав і виконання ними обов'язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об'єктивного з'ясування обставин у справі, усуваючи із судового розгляду все, що не має значення для вирішення справи.

Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів щодо забезпечення в судовому засіданні належного порядку (частина 4 статті 196 Кодексу адміністративного судочинства України).

Отже, зняття того-чи іншого питання учасника процесу узгоджуються з приписам статті 196 Кодексу адміністративного судочинства України та є процесуальною дією, що вчиняється судом на виконання покладених на нього повноважень під час здійснення судочинства.

Відтак, такі дії судді, в силу положень частини 4 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України, не можуть бути підставою для відводу.

Крім того, як засвідчує протокол підготовчого засідання і підтверджується його звукозаписом, під час обговорення у підготовному засіданні 25.10.2018 року клопотання представника відповідача про залучення до участі у справі у якості третьої особи Міністерства соціальної політики України, головуючим суддею було знято запитання позивача до представника відповідача.

При цьому, судом було наголошено на тому, що на стадії розгляду клопотання не з'ясовуються інші питання, крім тих, які безпосередньо стосуються його вирішення.

Крім того, на прохання позивача щодо роз'яснення причини зняття його запитання до представника відповідача, головуючим суддею було зауважено, що поставлене позивачем запитання не стосується вирішення заявленого представником відповідача клопотання про залучення до участі у справі третьої особи

Наведене спростовує доводи ОСОБА_2, викладені в обґрунтування упередженості судді, щодо не роз'яснення останньою мотивів зняття запитання позивача.

З огляду на все вищевикладене, враховуючи: відсутність серед викладених у заяві позивача про відвід судді підстав, передбачених ст.ст.36, 37 КАС України, а також те, що такий відвід містить саме незгоду позивача з процесуальними діями судді, що прямо заборонено процесуальним законодавством, суд приходить до висновку про невмотивованість заяви про відвід судді.

Керуючись положеннями статей 31, 36, 39, 40, 236, 241, 242, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2 про відвід судді Добрівської Н.А. визнати необґрунтованою.

Зупинити провадження у справі №826/15556/15 до вирішення питання про відвід судді.

Відповідно до статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України передати заяву про відвід для вирішення іншим складом суду у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 294 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала в частині необґрунтованості заявленого відводу окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Н.А. Добрівська