Справа № 761/26988/17
Суддя: Беспалов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2018-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача: Беспалова О. О.

суддів: Губської О. А., Парінова А. Б.

за участю секретаря: Присяжної Д. В.

представника позивача ОСОБА_3, представника відповідача Ткаленко А. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_5 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 18 вересня 2018 року (місце ухвалення: місто Київ, час ухвалення: 10 годин 53 хвилини, дата складання повного тексту: 24 вересня 2018 року) у справі за позовом ОСОБА_5 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_5 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення № 38/17 від 20 липня 2017 року, винесеної в. о. директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва ОСОБА_6, та закриття у зв'язку з відсутністю складу правопорушення справи про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 96 КУпАП.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 18 вересня 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції помилково застосовано ч. 1 ст. 961 КУпАП, оскільки предсметом позову є скасування постанови про притягнення його до відповідальності за порушення ч. 1 ст. 96 КУпАП.

Крім того, апелянт зазначає, що судом першої інстанції не було досліджено докази, що знаходяться в матеріалах справи, свідченням чого є висновок суду першої інстанції про відсутність розрахунків інсоляції та освітлення, що не відповідає дійсності.

Також апелянт зазначає, що судом першої інстанції не перевірені доводи позивача про те, що відповідач не наділений повноваженнями зі здійснення контролю у сфері охорони культурної спадщини.

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив відповідача, поданий представником в судовому засіданні суду апеляційної інстанції 06.12.2018 р., в якому відповідач зазначає, що апеляційна скарга позивача є необгрунтованою та невмотивованою.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, осіб, що з'явились, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду - змінити в частині мотивування з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 16 лютого 2017 року (індексний номер витягу 805469936, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00, номер запису про право власності 16583559, кадастровий номер земельної ділянки :82:130:0015) земельна ділянка площею 0,0821 га на вул. Вільшанській, 12А на праві приватної власності належить TOB «Брітіко».

Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) видав замовнику будівництва TOB «Брітіко» містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд на вул. Вільшанській, 12-А від 13 березня 2017 року № 340/17/012/009-17.

Проектна документація розроблена TOB «АІММ-ГРУП»

Відповідно до проекту зазначені основні техніко-економічні показники: загальна площа - 2179,5 кв. м, житлова площа -1690,4 кв. м, поверховість - 4.

Категорія складності визначена проектувальником - III.

Департамент зареєстрував подану замовником будівництва TOB «Брітіко» декларацію про початок виконання будівельних робіт на об'єкт будівництва: «Будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд на вул. Вільшанській, 12-А у Печерському районі м. Києва» № КВ 323 від 04 квітня 2017 року.

20 липня 2017 року в. о. директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва ОСОБА_6 винесено постанову № 38/17 по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_5, якою визнано останнього винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП та накладено на нього штраф у розмірі 5 100 грн.

Згідно вказаної постанови відповідачем встановлено наступні порушення:

- проектна документація не погоджена з центральним органом охорони, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини згідно вимог Закону України «Про охорону культурної спадщини»;

- не розроблено, не погоджено та не затверджено історико-містобудівне обґрунтування центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини (Міністерством культури України);

- не отримано дозвіл на виконання земляних робіт від центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини (Міністерства культури України);

- не витримані допустимі відстані від запроектованого будинку до будинків на вул. Вільшанській, № 10 та № 14;

- в проекті відсутні розрахунки інсоляції і освітленості;

- проектна організація ТОВ «АІММ-ГРУПП» передала замовнику будівництва ТОВ «Брітіко» проектну документацію для виконання будівельних робіт на об'єкті, розроблену з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- замовником будівництва ТОВ «Брітіко» затверджено проектну документацію, яка суперечить законодавству, містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки на об'єкт: «Будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд на вул. Вільшанській, 12-А у Печерському районі м. Києва».

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів встановила таке.

У відповідності до ч. 1 ст. 96 КУпАП порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частина друга Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМ України від 13 квітня 2011 р. № 466 (далі - Порядок № 466), містить визначення понять «будівельні роботи» та «підготовчі роботи».

Так будівельні роботи - це роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під'їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

У відповідності до п. 5.9 ДБН В.2.2-10-2009 «Основи та фундаменти споруд» за конструкцією фундаменти поділяють на: - окремо розташовані стовпчасті, стрічкові, щільові просторові, спеціальні з анкерами, із забивних блоків чи коротких паль, перехресні системи стрічок, плитні, коробчасті, просторово-рамні, які можуть бути малозаглиблені, мілкого закладання та заглиблені для споруд, що влаштовують у котлованах; - підземні просторові системи "палі-колони - перекриття - огороджувальні конструкції", що застосовують як заглиблені фундаменти для споруд із більш ніж одним підземним поверхом, які виконують з поверхні (без улаштування котловану); - палі-колони, стовпи, глибокі опори, оболонки, кесони, "стіни в грунті"; комбіновані системи паль, глибоких опор або оболонок, об'єднаних кущовими, стрічковими, плитними ростверками або просторово-рамними чи коробчастими системами, які застосовують як фундаменти глибокого закладання.

Як вбачається з фотознімків, наявних в матеріалах справи, забудовником виконано роботи з риття котловану та встановлення в ньому металевої конструкції, що не відповідає видам підготовчих робіт, зазначених вище (а. с. 91).

Відтак доводи позивача про проведення на земельній ділянці лише підготовчих робіт спростовуються матеріалами справи.

Так з вказаного фотознімку також можна зробити висновок, що забудовник проводить земляні роботи.

У відповідності до п. 8 Р. «Загальні дані» Містобудівних умов та обмежень від 13.03.2017 р. № 340/17/012/009-17 об'єкт забудови знаходиться в межах історико-культурних заповідників і зон охорони пам'яток історії та культури м. Києва (рішення виконкому Київської ради народних депутатів від 16.07.1979 р. № 920, від 10.10.1988 р. № 976, розпорядження Київської міської державної адміністрації від 17.05.2002 р. № 979, наказ Міністерства культури, туризму України від 23.12.2005 р. № 1076).

Згідно ч. 3 ст. 32 Закону України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 р. № 1805-III на охоронюваних археологічних територіях, у межах зон охорони пам'яток, історичних ареалів населених місць, занесених до Списку історичних населених місць України, забороняються містобудівні, архітектурні чи ландшафтні перетворення, будівельні, меліоративні, шляхові, земляні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини.

За таких обставин, встановлене відповідачем порушення у вигляді відсутності дозволу на виконання земляних робіт від центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, знайшло своє відображення у матеріалах справи.

Крім того, у відповідності до п. 11 Методичних рекомендацій щодо розроблення історико-містобудівних обґрунтувань, затверджених наказом Міністерства культури України від 17.02.2012 р. № 122, розроблене історико-містобудівне обґрунтування замовник подає на погодження до Міністерства культури України або до іншого органу охорони культурної спадщини у разі делегування йому відповідних повноважень Міністерством культури України. Після отримання зазначеного погодження історико-містобудівне обґрунтування затверджується замовником у складі проектної документації.

Відтак доводи позивача про те, що історико-містобудівне обґрунтування не входить до проектувальної документації та може перебувати в процесі розробки після затвердження проекту, спростовуються вищенаведеним.

Такої ж позиції колегія суддів дотримується в частині необхідності погодження проектної документації до початку будівництва з центральним органом охорони, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

У відповідності до ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 р. № 3038-VI (в редакції, що була чинною на момент затвердження проектної документації наказом № 3 від 23.03.2017 р.) проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

З вказаної норми випливає, що стадія затвердження проектної документації передує початку підготовчих та будівельних робіт.

Відтак відповідачем обґрунтовано зазначено про порушення позивачем вимог п. 12 Р. «Містобудівні умови та обмеження» Містобудівних умов та обмежень.

З огляду на встановлення зазначених порушень замовником будівництва вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час нового будівництва, колегія суддів приходить до висновку і про встановлення порушення у вигляді затвердження проектної документації, яка суперечить законодавству, містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову.

В той же час, мотивуючи такий висновок, суд першої інстанції керувався ч. 1 ст. 961 КУпАП, що не відповідає нормі, за порушення якої позивача притягнуто до відповідальності.

Крім того, суд першої інстанції не надав оцінку тій обставині, що порушення у вигляді передачі замовнику будівництва проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, стосується лише проектанта та невірно визначено відповідачем в якості підстави для притягнення до відповідальності замовника будівництва.

Також колегією суддів встановлено, що в матеріалах справи наявні розрахунки інсоляції і освітленості, всупереч висновку суду першої інстанції про їх відсутність (а. с. 132 - 136).

Докази про те, що забудовником не витримані допустимі відстані від запроектованого будинку до будинків на вул. Вільшанській, № 10 та № 14 у матеріалах справи відсутні, відтак колегія суддів приходить до висновку про недоведеність вказаної обставини в силу вимог ч. 2 ст. 77 КАС України.

Зважаючи на те, що у певній частині мотивів відмови у задоволенні позову суд першої інстанції дійшов хибних висновків, однак у іншій частині такі висновки є обґрунтованими та не дозволяють задовольнити вимоги про скасування оскаржуваної постанови та закриття провадження, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції підлягає зміні в частині мотивування.

Доводи апеляційної скарги щодо частини висновків суду першої інстанції спростовують позицію суду першої інстанції та приймаються колегією суддів в цій частині в якості належних. Натомість, такі доводи не є достатніми для задоволення вимог апеляційної скарги.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно ч. 4 ст. 317 КАС України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення частково з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до невідповідності висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, а тому наявні підстави для його зміни.

У відповідності до ст. 271 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення.

Копії судових рішень у справах, визначених цією статтею, невідкладно видаються учасникам справи або надсилаються їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.

Керуючись ст.ст. 271, 286, 308, 310, 311, 315, 317, 321, 322 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 18 вересня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_5 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 18 вересня 2018 року змінити в частині мотивування.

В іншій частині рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 18 вересня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О. О. Беспалов
Суддя О. А. Губська
Суддя А. Б. Парінов

(Повний текст постанови складено 06.12.2018 р.)