Справа № 804/3115/18
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2018-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а їн и

26 листопада 2018 року м. Дніпросправа № 804/3115/18

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Білак С.В. (доповідач), суддів: Юрко І.В., Шальєвої В.А.,

секретар судового засідання - Лащенко Р.В.,

за участю представників позивача - Погудо В.В. та Гриценко Д.В., представника відповідача - Ховрич О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро

апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 липня 2018 року

у справі №804/3115/18 (суддя у 1 інстанції - Дєєв М.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будпроект Плюс"

до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради

про визнання протиправною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

"27" квітня 2018 р. Товариство з обмеженою відповідальністю "Будпроект Плюс" звернулось до суду з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради в якому просило визнати протиправною та скасувати постанову №67/2509 від 29.09.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 151560,00 грн. винесену Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірна постанова є неправомірною та підлягає скасуванню, оскільки не відповідає чинному законодавству та прийнята на підставі хибних висновків, до яких дійшов відповідач в ході проведення перевірки.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 липня 2018 р. у справі № 804/3115/18 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Будпроект Плюс" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови - задоволено.

Рішення суду мотивовано тим, що відповідачем не доведено правомірності винесеного рішення про накладення штрафу.

Не погодившись з рішення суду, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради подано апеляційну скаргу, згідно якої особа, яка подає апеляційну скаргу просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 липня 2018 р. у справі № 804/3115/18, як таке що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права. Вважає, що суд не врахував, що відповідачем була проведена перевірка позивача в ході якої встановлені порушення вимог діючого законодавства. За наслідками встановлених порушень відповідачем складено акт перевірки та винесено припис, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та оскаржувану постанову про накладення штрафу. Скаржник вважає постанову про накладення штрафу правомірною, та такою, що винесено відповідно до вимог діючого законодавства, у зв'язку з чим, підстави для її скасування відсутні.

Представниками сторін надано ґрунтовні пояснення щодо обставин по справі та підтримано позиції, викладені в апеляційній скарзі та запереченнях до неї.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги, внаслідок наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного перегляд справи, що на підставі наказу №314п від 18.08.2017 року та направлення для проведення планового (позапланового) заходу №0343 від 18.08.2017 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради було проведено позапланову перевірку на об'єкті будівництва «Реконструкція будівлі магазину з будівництвом прибудови за адресою: м.Дніпро, вул.Володимира Антоновича, 87Б, щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання будівельних робіт.

За результатами перевірки Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради було складено акт №3 від 05.09.2017 року, яким встановлено порушення п.9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 р. №45, а саме застосування недіючих нормативних документів - СНиП 3.03.01-87 «Несущие и ограждающие конструкции» СНиП ІІ-22-81 «Каменные и армокаменные конструкции», СНиП 3.1.5-96 «Организация строительного производства».

На підставі акту перевірки було винесено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.09.2017 року та припис від 05.09.2018 року.

Постановою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №67/2509 від 29.09.2017 року було накладено на Товариство з обмеженою відповідальністю штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 151560,00 грн.

Позивач вважаючи вищезазначену постанову необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню, звернувся до суду.

Дослідивши обставини по справі, колегія суддів доходить наступних висновків.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Пунктом 6 ч.1 ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації.

Згідно ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції, що була чинною на час спірних правовідносин), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» встановлено відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно зі статтею 1 цього Закону правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011р. № 45 затверджено "Порядок розроблення проектної документації на будівництво об'єктів" (далі - Порядок №45), який визначає процедуру розроблення проектної документації на будівництво обєктів та поширюється на субєктів містобудування.

Згідно п.3 - 4 Порядку №45 для забезпечення проектування обєкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування. Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.

В силу п.9 Порядку №45 проектна документація на будівництво обєктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, нормативно-правових актів з охорони праці, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (вимоги щодо створення доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в проектній документації окремим розділом).

Відповідно до п. 4.8 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво.

Так, на заміну СНиП П-22-81 «Каменные и армокаменные конструкции» введено з 01.09.2011 року ДБН В.2.6-162-2010 «Камяні та армокамяні конструкції. Основні положення»; на заміну СНиП 3.1.5-96 «Организация строительного производства» введено в дію ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» (чинні з 01.01.2012 року по 31.12.2016року), які замінені ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва (чинні з 01.01.2017 року); на заміну СНиП 3.03.01-87 «Несущие и ограждающие конструкции» введено в дію у структурі нормативних документів актуалізовано відразу декілька норм, а саме: ДБН В.2.1-10-2009 «Основи та фундаменти споруд», ДБН В.2.6-33:2008 «Конструкції зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією», ДБН В.2.6-98:2009 «Бетонні та залізобетонні конструкції», ДБН В.2.6-133:2010 «Дерев'яні конструкції. Основні положення», ДБН В.2.6-160:2010 «Сталезалізобетонні конструкції», ДБН В.2.6-162:2010 «Кам'яні та армокам'яні конструкції», ДБН В.2.6-163:2010 «Сталеві конструкції. Норми проектування, виготовлення і монтажу».

З матеріалів справи вбачаться, що під час перевірки виявлено порушення щодо застосування позивачем недіючих нормативних документів, наявність яких стала підставою для винесення оскаржуваного рішення, а саме: СНиП 3.03.01-87 «Несущие и ограждающие конструкции» СНиП ІІ-22-81 «Каменные и армокаменные конструкции», СНиП 3.1.5-96 «Организация строительного производства».

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що приписами абз.2 ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» відповідальність передбачена саме за порушення щодо передачі замовнику проектної документації, розробленої з порушенням законодавства, а не за застосування чи посилання на недіючі нормативні документи. В свою чергу фактів передачі замовнику проектної документації з порушеннями відповідачем не наведено та доказів не надано.

Крім того, відповідачем у акті перевірки зазначено лише загальне посилання на застосування недіючих нормативних документів, при цьому відсутні конкретні посилання, які саме будівельні норми, державні стандарти чи правила у проектній документації саме не дотриманні та не відповідають вимогам законодавства.

Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що відповідач, як суб'єкт владних повноважень , на якого покладається тягар доведення правомірності та обґрунтованості винесеного рішення в разі його судового оскарження, не навів доказів законності спірного рішення.

У зв'язку з викладеним, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог та як наслідок наявність підстав для задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 липня 2018 р. у справі № 804/3115/18 - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 липня 2018 р. у справі № 804/3115/18 - залишити без змін.

Вступна та резолютивна частини постанови складені в нарадчій кімнаті та проголошені в судовому засіданні 26 листопада 2018 року, в повному обсязі постанова виготовлена 30 листопада 2018 року.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку в порядку та строки передбачені ст.329 КАС України.

Головуючий - суддя С.В. Білак

суддя І.В. Юрко

суддя В.А. Шальєва