Справа № 0440/6738/18
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2018-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а їн и

14 листопада 2018 року

м. Дніпро

справа № 0440/6738/18

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Дурасової Ю.В. (доповідач),

суддів: Суховарова А.В., Ясенової Т.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури № 3 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.09.2018 р. (головуючий суддя Єфанова О.В.)

у справі за позовом Виконуючого обов'язки керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 в інтересах держави в особі Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області до Публічного акціонерного товариства "Дніпрометробуд" про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

В.о. керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 в інтересах держави в особі Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Публічного акціонерного товариства "Дніпрометробуд", в якому просив відшкодувати фактичні витрати на виплату та доставку пільгових пенсій, призначених на підставі пункту «а» статті 13 Закону України «Про пенсійне забезпечення» та пунктів «б» - «з» статті 13 Закону України «Про пенсійне забезпечення» за лютий-червень 2018 року у розмірі 3518056,26 грн.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.09.2018 адміністративний позов повернуто позивачу відповідно до п. 7 ч. 4 ст. 169 КАС України з огляду на відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, керівник Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду, справу направити на продовження розгляду до суду першої інстанції. Скаржник зазначає, що відповідно до чинного законодавства керівник місцевої прокуратури наділений процесуальними повноваженнями «прокурора», а також наділений повноваженнями щодо звернення з адміністративним позовом до суду для захисту економічних інтересів держави щодо надходження коштів до бюджету, необхідних на виплату пенсій.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення внаслідок наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. При цьому, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ч. 2 ст. 19).

При цьому в силу частини 4 ст. 5 КАС України суб'єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією

та законами України.

Закон України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 року № 1697-VII визначає правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України.

Водночас, згідно ч.3, ч.4 ст.53 КАС України у визначених законом випадках прокурор, звертається до суду з позовною заявою та бере участь у розгляді справ за його позовами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Так, відповідно до ст.131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює:

1) підтримання публічного обвинувачення в суді;

2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку;

3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Аналіз вказаних правових норм надає можливості дійти висновку, що Конституцією України передбачено дві обов'язкові вимоги для виникнення у прокурора права на представництво інтересів держави, а саме: 1) доведення, що обставини звернення є виключним випадком і 2) представництво здійснюється в порядку, визначеному законом.

При цьому, ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Отже, аналіз вищевказаних норм надає підстави для висновку, що представництво інтересів держави прокурором в суді не повинно мати на меті підмінювати суб'єкта виконання владних управлінських функцій, а має на меті - спонукати до виконання у разі неналежного виконання таких функцій суб'єктом владних повноважень, якого представлятиме прокурор в суді.

Колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

В адміністративному позові та в апеляційній скарзі керівник Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 обґрунтовує своє право на звернення до суду з даним позовом в інтересах держави тим, що Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області не зверталось до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства "Дніпрометробуд" про стягнення заборгованості з відшкодування витрат на виплату та доставку пільгових пенсій, призначених на підставі пункту «а» статті 13 Закону України «Про пенсійне забезпечення» та пунктів «б» - «з» статті 13 Закону України «Про пенсійне забезпечення» за лютий-червень 2018 року у розмірі 3518056,26 грн. у зв’язку з відсутністю коштів для сплати судового збору, а отже вказане свідчить про неналежне здійснення таким органом владних повноважень та є підставою звернення прокурора до суду з даним позовом.

На думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції правильно врахував, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), № 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, п. 27).

Матеріали справи свідчать про те, що прокурором не надано обґрунтованих доказів не здійснення або неналежного здійснення Головним управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області своїх повноважень, що, в свою чергу, порушує або створює загрозу порушення інтересів держави та є підставою для звернення прокурора з позовом до суду.

Отже, доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладеного в основу ухвали суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для її скасування.

Керуючись 241-245, 315, 320, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

Постановив:

Апеляційну скаргу Керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури № 3 - залишити без задоволення.

Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.09.2018 р. – залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів в порядку, встановленому ст.328, 329 КАС України.

Повний текст постанови складено 15.11.2018.

Головуючий - суддя Ю.В. Дурасова

суддя А.В. Суховаров

суддя Т.І. Ясенова