Справа № 389/860/18
Суддя: Тьор Є. М.
Дата ухвалення: 2018-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/389/51/18
ЄУН № 389/860/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2018 року Знам'янський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді - Тьор Є.М.,

при секретарі - Пахуті Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Знам'янка Кіровоградської області за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з адміністративним позовом, в якому просила визнати незаконною та скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення №33/2018-Зн від 28 березня 2018 року.

Вимоги обґрунтувала тим, що головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Підгородецьким В.В. (далі - інспектор) 15.03.2018р. було складено акт перевірки №48/2018-Зн та протокол про адміністративне правопорушення №28/2018-Зн, в якому зазначено, що нібито позивачем вчинено адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Після чого, 31.03.2018р. позивач поштою отримала від відповідача копію оскаржуваної постанови, з якої стало відомо, що на підставі зазначеного протоколу винесено оскаржувану постанову, якою на неї накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950,00 грн.. Позивач вважає дії інспектора протиправними, а оскаржувану постанову такою, що не відповідає нормам законодавства України та просила скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №33/2018-Зн від 28 березня 2018 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Підгородецьким В.В..

Позивач у судове засідання не з'явилася, надала до суду заяву, зареєстровану за вх. № 15697/18 від 14.11.2018р., в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила суд їх задовольнити, справу розглянути за її відсутності.

Відповідач у судове засідання не з'явився, надав до суду відзив на позов, в якому вказав, що заявлені позовні вимоги не визнає, оскільки вони є безпідставними та необґрунтованими. Постанова та припис прийняті у відповідності до норм чинного законодавства (а.с.60-74).

В порядку ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін і ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини у справі, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Згідно ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Частиною 1 ст.6 КАС України передбачено те, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України орган державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Згідно з частиною 1 статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Водночас, частиною 7 статті 41 Конституції України встановлено, що використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Судом встановлено, що позивачу на підставі договору дарування недобудованого житлового будинку, укладеного 22.08.2002р. з ОСОБА_3, зареєстрованого в реєстрі за №1899, належить недобудований житловий будинок АДРЕСА_1.

27.02.2018р. позивачем подано відповідачу повідомлення про початок будівельних робіт.

15.03.2018р. проведено перевірку щодо дотримання ОСОБА_1 вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_1, за наслідками чого складено акт про виявлення порушення п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: проведено будівництво літньої кухні без поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт. В графі пояснень, зауважень або заперечень щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та складеного акта перевірки міститься запис «Без зауважень». В той час, коли позивач стверджує, що надавала пояснення, однак дані до уваги інспектором не бралися.

15.03.2018р. року інспектором складено протокол №28/2018-Зн про адміністративне правопорушення відносно позивача, у зв'язку з виявленими порушеннями, а саме: проведено будівництво літньої кухні без поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, за що встановлено відповідальність за ч.4 ст.96 КУпАП. Зазначено клас наслідків об'єкта СС1. В протоколі зазначено, що справа буде розглядатись 28 березня 2018 року об 11 годині 45 хвилин у приміщенні ЦНАП Знам'янської районної державної адміністрації, про що повідомлено позивача під підпис та роз'яснено права та обов'язки, передбачені ст. 268 КУпАП. В графі пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності також міститься запис «Без пояснень».

28.03.2018р. інспектором винесено постанову №33/2018-Зн по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.96 КУпАП, якою визнано позивача винною у вчиненні даного правопорушення та накладено на неї штраф в розмірі 5950,00 грн.. З оскаржуваної постанови вбачається, що ОСОБА_1 здійснювала виконання будівельних робіт з будівництва літньої кухні по АДРЕСА_1 без повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Клас наслідків - СС1. Зазначено, що порушення виявлено 15.03.2018р. об 11:40 хв..

Оскільки, оскаржувана постанова винесена у відсутність ОСОБА_1, копію постанови необхідно надіслати останній рекомендованим листом. Однак, відомостей про надіслання копії постанови, дана не містить.

Зазначена постанова судом перевірялася на предмет дотримання суб'єктом владних повноважень принципів правомірної адміністративної поведінки, а саме, чи прийнято рішення обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо.

Відповідно частини 2 статті 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст.ст. 245, 246 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Стаття 268 КУпАП передбачає, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Позивач стверджувала, в позові, що 27.03.2018р., тобто за день до винесення оскаржуваної постанови, на електронну пошту ДАБІ України надіслала клопотання про перенесення дати розгляду справи про адміністративне правопорушення. Дане твердження відповідачем не спростовано. Таким чином, суд дійшов висновку, що зазначене вище клопотання було залишене без уваги, а постанова винесена 28.03.2018р. у відсутність ОСОБА_1.

Крім того, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі (ч. 2 ст. 33 КУпАП).

Зміст та вимоги до постанови по справі про адміністративне правопорушення, визначені ст. 283 КУпАП, відповідно якої постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім'я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім'я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Згідно ч.2 ст.251 КУпАП, обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Частиною четвертою статті 96 КУпАП, передбачено відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

Частиною першою ст.32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров'я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об'єкті або які знаходитимуться зовні такого об'єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов'язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об'єкта.

Усі об'єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3 (ч.5 ст.32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Так, у оскаржуваній постанові та протоколі №28/2018-Зн зазначено «Клас наслідків - СС1». При цьому, акт перевірки даного не містить.

Однак, відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), передбачена ч.5 ст.96 КУпАП, а не ч.4 ст.96 КупАП, яка вмінялася позивачу. Зокрема протокол №28/2018-Зн від 15.03.2018 року також складено відносно ОСОБА_1 за ч.4 ст. 96 КУпАП.

Крім того, в оскаржуваній постанові не встановлено площі літньої кухні, її місця розташування, у відношенні інших сталих об'єктів, не описано такі об'єкти, не визначено з якими об'єктами межують, і такі дані відсутні в акті від 15.03.2018р. через що, відповідач не міг всебічно, повно і об'єктивно з'ясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності з законом.

Разом з тим, при накладенні стягнення відносно ОСОБА_1 відповідачем не враховано характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, про що свідчить відсутність таких відомостей в оскаржуваній постанові.

Як вбачається з тексту оскарженої постанови відповідачем не встановлено час вчинення правопорушення ОСОБА_1, що має суттєве значення для правильного вирішення справи про адміністративне правопорушення. В протоколі зокрема зазначенно, що правопорушення виявлено 15.03.2018 року, однак поняття "виявлено" та "вчинено" не є тотожними, але для правильного розгляду справи саме дата вчинення особою правопорушення, є суттєвою, оскільки саме з даної здійснюється відлік строків передбачених ст. 38 КУпАП.

В свою чергу матеріали справи містять копію повідомлення ОСОБА_1 про початок виконання будівельних робіт, зокрема і щодо літньої кухні (3), зареєстроване в Управлінні Державної архітектурно - будівельної інспекції у Кіровоградській області 27.02.2018 року

Згідно ст. 62 Конституції України, вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Як вбачається з положень ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, одним із принципів, яким повинно відповідати рішення суб'єкта владних повноважень у публічно-правових відносинах щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення, є принцип обґрунтованості.

Принцип обґрунтованості прийнятого рішення, тобто прийняття рішення з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення або вчинення дії, вимагає від суб'єкта владних повноважень (в тому числі, при притягненні особи до адміністративної відповідальності) враховувати як обставини, на обов'язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Суб'єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих рішень, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення суб'єкта владних повноважень, в тому числі рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, повинно бути вмотивованим.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Варто зазначити, що презумпція невинуватості застосовується і до адміністративних правопорушень. Таку позицію констатував і Європейський суд з прав людини, зокрема у справі "Надточій проти України" від 15 травня 2008 року.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб'єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим на момент його прийняття і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах, оскільки воно має значимі наслідки для суб'єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб'єкта владних повноважень.

В контексті наведеного слід відмітити, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення такого рішення має виключно важливу роль для встановлення об'єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб'єктом владних повноважень (в даному випадку - відповідачем/інспектором/) при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об'єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач не довів суду правомірність прийнятого рішення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що при розгляді відповідачем справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 та винесенні відносно неї оскаржуваної постанови, відповідачем не всебічно, не повно і не об'єктивно з'ясовано обставини справи, винесено постанову з порушенням вимог ст.283 КУпАП, без врахування вимог ст.33 цього Кодексу, у зв'язку з чим, постанова має бути скасована, оскільки порушує права позивача.

З приводу вказівки представника відповідача про те, що ОСОБА_1 направлено повідомлення, через електронну пошту, про відкладення розгляду адміністративних матеріалів на адресу ДАБІ у Кіровоградській області, а не інспектору, який розглядає матеріали, у зв'язку з чим дане не було враховано, суд зазначає, що порушник не зобов'язаний знати, який інспектор розглядає зазначені матеріали, саме на посадову особу покладається обо'язок довести до порушника дане, ОСОБА_1 скористалась своїм правом доступним для неї способом. Крім цього, згідно поштового повідомлення (а.с. 68) саме від Управління ДАБІ у Кіровоградській області ОСОБА_1 31.03.2018 року отримано кореспонденцію, а не особисто від головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Кіровоградській області, який розглядав матеріали.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право залишити рішення суб'єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

За таких обставин справи суд вважає, що постанова по справі про адміністративне правопорушення підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення підлягає - закриттю.

Згідно з ч. 1 ст.139 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору на підставі ст. 288 КУпАП, то підстави для стягнення з відповідача судового збору відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 6, 9, 72, 77, 90, 241-246, 263-265 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Постанову серії №33/2018-Зн від 28 березня 2018 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.4 ст.96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в сумі 5950,00 грн. скасувати, а провадження по справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Судові витрати компенсувати за рахунок держави.

Рішення може бути оскаржено до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1, серія та номер паспорту: НОМЕР_1, місце проживання: АДРЕСА_1.

Відповідач - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області, місце знаходження: вулиця Дворцова, 28, місто Кропивницький, 25022.

Суддя Знам'янського міськрайонного суду

Кіровоградської області Є М. Тьор