Справа № 280/4359/18
Суддя: Сацький Роман Вікторович
Дата ухвалення: 2018-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

29 листопада 2018 року Справа № 280/4359/18 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Сацького Р.В.,

за участю секретаря судового засідання Дєткова Р.О.

представника позивача: ОСОБА_1

представника відповідача: ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_3 (72563, Запорізька область, Якимівський район, смт. Кирилівка, вул. Кірова, буд. 83, код за ДРФО НОМЕР_1)

до відповідача - Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Запорізькій області (69095, м. Запоріжжя, вул. Пушкіна, буд. 4)

про визнання дій протиправними та скасування припису та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності,-

ВСТАНОВИВ:

16 жовтня 2018 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 (далі по тексту позивач), до Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Запорізькій області (далі по тексту відповідач), в якому позивач просить суд:

визнати протиправними та скасувати припис №61 від 25.06.1018 про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, винесену Департаментом Державної архітектурно будівельної інспекції у Запорізькій області;

визнати протиправним та скасувати постанову №63 від 06.07.2018 по справі про адміністративне правопорушення відносно позивача, винесену Департаментом Державної архітектурно будівельної інспекції у Запорізькій області.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оскаржуваний припис, який прийнятий за наслідками позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил дотримання містобудівного законодавства об'єкта за адресою: «будівництво центру відпочинку для дітей по вул. Коса Федотова смт. Кириллівка Якимівський район Запорізька область» є протиправним та таким, що прийняте з порушенням порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а тому підлягає скасуванню і постанова №63 від 06.07.2018 по справі про адміністративне правопорушення за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Ухвалою суду від 22.10.2018 відкрито провадження по справі №280/4359/18 за правилами спрощеного позовного провадження. Розгляд справи призначено на 12.11.2018 о 14 год. 00 хв. Відповідачу запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву.

Представник відповідача подав відзив на позовну заяву в якому зазначив. Підставою для проведення позапланової перевірки позивача став лист Мелітопольської місцевої прокуратури. В ході проведеної позапланової перевірки у позивача була відсутня, затверджена проектна документація на обєкт будівництва. Керуючись Порядком №533 від 23.05.2011 позивача на підставі ч.1 ст.96 КУпАП було притягнуто до адміністративної відповідальності. Просить відмовити у задоволенні позову.

Також представником відповідача через канцелярію суду (вх. №36120) подано клопотання про зупинення розгляду справи №280/4359/18 до набрання рішенням №0840/2966/18 за позовом ТОВ «Золото Скифов» законної сили.

Представник позивача у судове засідання призначене на 12.11.2018 не зявився, 12.11.2018 надав через канцелярію суду (вх. №36340) заяву про відкладення розгляду справи у звізку з неотриманням відзиву на позовну заяву від відповідача.

Представник відповідача у судове засідання не зявився, про розгляд справи був повідомлений належним про що свідчить поштове повідомлення про отримання 20.10.2018.

Ухвалою суду від 12.11.2018 в порядку письмового провадження розгляд справи відкладено на 29.11.2018 об 11 год. 00 хв.

Представник позивача у судовому засіданні наполягав на задоволенні позовних вимог.

Представник відповідача заперечував проти позову, просив суд зупинити провадження по справі на підставі раніше поданого клопотання.

Представник позивача заперечував проти зупинення провадження по справі на підставі необґрунтованості такого клопотання.

Ухвалою суду від 29.11.2018 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про зупинення провадження по справі №280/4359/18 до розгляду справи 0840/2966/18.

Під час розгляду справи судом встановлені наступні обставини.

З 08.06.2018 по 21.06.2018 фахівцем Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції Запорізької області на підставі наказу №30П від 21.05.2018 та направлення №241 від 30.05.2018 було проведено позапланову перевірку на обєкті: будівництво центру відпочинку для дітей по вул. Коса Федотова, смт. Кириллівка, Якимівський район, Запорізька область, замовник будівництва ТОВ «Золото Скифов», керівник ОСОБА_3, підрядник ТОВ «Золото Скифов», керівник ОСОБА_3, генеральний проектувальник ПП «Токмак-проект», директор ОСОБА_4, експерт ОСОБА_5, особа, яка здійснює технічний нагляд ОСОБА_6, кваліфікаційний сертифікат ШТ №000372 щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, про що було складено акт № 274 від 21.06.2018.

Перевіркою було встановлено, що на обєкті будівництво центру відпочинку для дітей по вул. Коса Федотова смт. Кириллівка, Якимівський район, Запорізька область, замовник будівництва ТОВ «Золото Скифов», керівник ОСОБА_3, підрядник ТОВ «Золото Скифов», керівник ОСОБА_3, кадастровий номер земельної ділянки: :11:001:0345, виконувалися будівельні роботи без затвердженої в установленому порядку проектної документації з будівництва трьох поверхової будівлі, що є ознакою самочинного будівництва та порушення вимог законодавства , а саме ст..9 Закону України «Про архітектурну діяльність». Договори та накази на здійснення технічного і авторського нагляду, що зазначені у декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.07.2012 №ЗП1, укладені стосовно виконання робіт з благоустрою території відсутні та не укладалась. Окрім того, позивачем подані недостовірні дані у декларацію про початок виконання будівельних робіт від 10.07.2012 №ЗП11 та в цілому про виконання таких робіт без затвердженої в установленому порядку проектної документації, що є ознакою самочинного будівництва.

Також 19.04.2018 Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції Запорізької області було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо ОСОБА_3 відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, припис №61 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів, постанова №63 від 06.07.2018 по справі про адміністративне правопорушення, якою накладено ОСОБА_3адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн. В протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що замовником будівництва ТОВ «Золото Скифов» подано недостовірні дані у декларацію про початок виконання будівельних робіт від 10.07.2012 №ЗП1, а також виконання будівельних робіт без затвердженої в установленому порядку проектної документації з будівництва трьох поверхової будівлі по вул. Коса Федотова смт. Кириллівка, Якимівський район, Запорізька область що є ознакою самочинного будівництва та порушення вимог законодавства.

Не погоджуючись із діями відповідача щодо винесення припису, постанови у справі про за результатами позапланової перевірки про дотримання позивачкою вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а також не погоджуючись із постановою про адміністративне правопорушення, позивач звернулася до суду з відповідним позовом.

Суд розглянув справу по суті, дослідивши письмові докази у справі дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлено Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Відповідно до п.11 ч.1 ст.1 Закону №3038-VI, проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об'єктів будівництва.

Стаття 4 Закону №3038-VI встановлює, що об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури. До об'єктів будівництва не належать нафтові і газові свердловини та об'єкти їх влаштування.

Суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до ч.1 ст.6 Закону №3038-VI встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Згідно ст. 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначений Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V.

Відповідно до ч.1 ст.1 цього Закону, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок).

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 7 Порядку № 553 підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до пункту 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Пункт 5,6 Порядку визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.9,11 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 21.02.2011 у справі №21-3а11.

Згідно п.12 Порядку встановлено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема: надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Пункти 16, 17 Порядку передбачають, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Як встановлено, підставою видання наказу про призначення перевірки слугував лист прокурора Мелітопольської місцевої прокуратури від 16.05.2018 №1-114-6278-17/4, який розцінено відповідачем відповідно до пункту 7 Порядку №553 як вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Як вбачається зі змісту листа, у провадженні СВ Кирилівського ВП ГУНП в області перебуває кримінальне провадження №0000628 за фактом будівництва на замельній ділянці, яка розтаована у межах прибережної захисної смуги Азовського моря.

Досудовим розслідуванням встановлено, що між Кирилівською селищною радою та ТОВ «Золото Скифов» укладено договір оренди земельної ділянки. Відповідно до п.1

25 Договору змельна ділянка передається в оренду для розміщення пляжного устаткування (без права капітальної забудови).

Далі, лист містить посилання на частину другу статті 59, 85, 88 та 90 Водного кодексу України та статтю 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». На підставі Закону України «Про прокуратуру» та «з метою недопущення нанесення збитків державі, прошу провести перевірку дотримання вимог чинного містобудівного законодавства на об'єкті будівництва».

В оскаржуваному Приписі зазначено, що він складений за результатами позапланової перевірки та у зв'язку з поданням недостовірних даних у декларації про початок викоання будівельних робіт від 10.07.2012 №ЗП1, а також виконання будвіельних робіт без затвердженої в установленному порядку проектної документації , що є ознакою самочинного

Суд не погоджується з позицією відповідача з наступних підстав.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 3 п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки (під час проведення перевірки) мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Обов'язковою умовою складання припису є встановлення під час перевірки факту порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної докумен тації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеноуму Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

3гідно п. 5 ст. 26 Закону, проекту вання та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проекту вальником вихідних даних:

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених

статтею 31 цього Закон, її експертизи;

3) затвердження проектної документації:

4) виконання підготовчих та будівельних робіт:

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єкт ів:

6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Пунктом 1 ст. Закону встановлено, що проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, шо забезпечу формі вання державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог унстооу дівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Як стверджує відповідач, позивав порушив норми містобудівного законодавства, а саме при здійсненні будівельних робіт у позивача була відсутня затверджена проектна документація на об'єкт будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль у порядку проведення планових та позапланових перевірок здійснюється лише під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єктах будівництва.

Як встановлено матеріалами справи, позивачем 12.07.2012 за №ЗП1 подано декларацію про початок виконання будівельних робіт, яку зареєтровано відповідачем та отримано дозвіл на виконання будівельних робіт у відповідності до Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності».

Згідно ч. 1 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства, у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Частиною 7 ст. 376 ЦК України визначено, що у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво.

Крім цього, звертаємо увагу суду на те, що за нормами ЦК України істотні відхилення від проекту будівництва повинні порушувати права інших осіб, іію у даному випадку не має місце та не лежить в основі обґрунтування необхідності застосування такої міри до Позивача.

Правову позицію щодо застосування положень статті 376 Цивільного кодексу України та 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» під час вирішення справ про знесення самочинно збудованої будівлі виклав Верховний Суд України в особі цивільної та адміністративної палат у постанові, прийнятій 17 грудня 2014 року в цивільній справі № 6-137цс14 (реєстраційний номер судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень - 42390315).

З огляду на дотримання Позивачем встановлених чинним законодавством приписів щодо оформлення початку виконання будівельних робіт, а також недосліджейня питання посадовими особами ДАБІ щодо можливості перебудови спірного об'єкту, винесення припису про знесення будівлі передчасним та незаконним.

Відповідачем не доведено належними та допустимими доказами правомірність винесення оскаржуваних припису.

Пунктами 17, 19 Порядку № 553 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до п.22 Порядку, постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Згідно частини першої статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у редакції на час спірних правовідносин, орушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту обєктів чи споруд -

тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від пятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до статті 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Статтею 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У статті 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладаєтЬся на відповідача.

В свою чергу, відповідачем не надано будь-яких доказів, які б підтверджували факти встановленого правопорушення при проведенні перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Судом встановлено, що у зв'язку з відмовою позивача від отримання матеріалів протоколу та від його підписання, 27.06.2018 відповідач направив на адресу позивача протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, що розгляд справи відбудеться о 11 годині 00 хвилин 06.07.2018 в приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області. Докази направлення відповідачем не надано. Відмітка про відправлення поштою міститься на копії протоколу від 25.06.2018.

На підставі припису, протоколу про адміністративне правопорушення, оскарженої постанови неможливо перевірити від якого саме проектного рішення було відхилення, чим встановлено саме відхилення, чи було виявлене відхилення позивачем, чи повідомлявся про це підрядник, чи відмовився підрядник від усунення недоліків тощо.

Суд зазначає, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (тяготіє до кримінального), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку щодо протиправності постанови № 63 від 06.07.2018.

За приписами ч.3 ст. 286 КАС України За наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення субєкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення субєкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення субєкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Таким чином, суд встановивши обставини справи та, перевіривши їх належними та допустимими доказами, приходить до висновку про скасування рішення субєкта владних повноважень та закриття справи про адміністративне правопорушення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Згідно зі статтею 1 Закону України №208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

На думку суду, притягнення суб'єкта містобудування до відповідальності за відсутності належних і допустимих доказів цього порушення не можуть вважатись обґрунтованими та такими, що узгоджуються із правилами Закону у цій сфері.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що, відповідно до частини першої статті 139 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір відповідно до платіжного доручення №15953 від 10.10.2018 у сумі 704,80 грн.

За таких обставин на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягають стягненню судові витрати у сумі 704,80 грн.

Керуючись статтями 2, 6, 8-10, 14, 90, 139, 143, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_3 (72563, Запорізька область, Якимівський район, смт. Кирилівка, вул. Кірова, буд. 83, код за ДРФО НОМЕР_1) до Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Запорізькій області (69095, м. Запоріжжя, вул. Пушкіна, буд. 4) про визнання дій протиправними та скасування припису та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності - задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправними та скасувати припис №61 від 25.06.2018 про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, винесену Департаментом Державної архітектурно будівельної інспекції у Запорізькій області.

Визнати протиправним та скасувати постанову №63 від 06.07.2018 по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3, винесену Департаментом Державної архітектурно будівельної інспекції у Запорізькій області.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно будівельної інспекції України (01133, м. Київ, ОСОБА_7 Українки, буд. 26, ) на користь ОСОБА_3 (72563, Запорізька область, Якимівський район, смт. Кирилівка, вул. Кірова, буд. 83, код за ДРФО НОМЕР_1) судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 04.12.2018.

Суддя Р.В. Сацький