Справа № 815/169/18
Суддя: Стас Л.В.
Дата ухвалення: 2018-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2018 р.м.ОдесаСправа № 815/169/18

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Тарасишина О.М.

П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

доповідача - судді Стас Л.В.

суддів - Турецької І.О., Шеметенко Л.П.

за участю секретаря - Худика С.А.

за участю представника позивача -ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління державного архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 05 липня 2018 року по справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Управління державного архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов та приписів за порушення у сфері містобудівної діяльності

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, в якому просили: скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради по справі про адміністративне правопорушення № 667/17 від 19.12.2017 року про визнання винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 96 КУпАП, ОСОБА_3 та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 грн.; скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради по справі про адміністративне правопорушення № 668/17 від 19.12.2017 року про визнання винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 96 КУпАП, ОСОБА_4 та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 грн.; визнати недійсним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 732/17 від 05.12.2017 року, який видано ОСОБА_3 ; визнати недійсним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 731/17 від 05.12.2017 року, який видано ОСОБА_1; скасувати «Акт складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт» № 001327, складений Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради. В обґрунтування позову послалися на відсутність в діях позивачів складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 96 КУпАП.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 05 липня 2018 року - позов задоволено частково.

Скасовано постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради по справі про адміністративне правопорушення № 667/17 від 19.12.2017 року про визнання винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 96 КУпАП, ОСОБА_3 та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 грн.

Скасовано постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради по справі про адміністративне правопорушення № 668/17 від 19.12.2017 року про визнання винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 96 КУпАП ОСОБА_4 та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 грн.

Визнано протиправним та скасовано припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 732/17 від 05.12.2017 року, який видано ОСОБА_3

Визнано протиправним та скасовано припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 731/17 від 05.12.2017 року, який видано ОСОБА_4

В решті позовних вимог - відмовлено.

В апеляційній скарзі, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати, прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову. В обґрунтування доводів апеляційної скарги послалося на те, оскаржувані приписи Управління та постанови по справі про адміністративне правопорушення винесені на підставі та за результатом всебічного, повного і об'єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

У відзиві на апеляційну скаргу, позивачі послалися на обставини, аналогічні підставам обгрунтування позову.

Колегія суддів, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, на підставі наказу начальника управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/251ДАБК від 29.06.2017 року, направлення для проведення позапланової перевірки № 001327 від 30.11.2017 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради проведено позапланову перевірку будівництва садового будинку за адресою: АДРЕСА_1 Д, за результатами якої складено акт № 001327, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.12.2017 року та протоколи про адміністративне правопорушення від 05.12.2017 року щодо відповідальності передбаченої ч. 1 ст. 96 КУпАП (а.с. 133).

Як вбачається з матеріалів справи, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія ОД № 051649 від 22.03.2005 року позивачі є співвласниками земельної ділянки загальною площею 0,0439 га з цільовим призначенням для ведення садівництва, кадастровий номер: НОМЕР_1 (а.с. 38).

З матеріалів справи також вбачається, що будівництво садового будинку здійснено на підставі повідомлення № ОД 10 про початок виконання будівельних робіт «садовий будинок» за адресою: АДРЕСА_1, зареєстрованого Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області 28.12.2015 року.

Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради виданий будівельний паспорт № 01-07/2018 від 19.11.2015 року на будівництво одноповерхового індивідуального садового будинку з мансардним поверхом за адресою: АДРЕСА_1, діл. 120.

Під час проведення перевірки було надано технічний паспорт на двоповерховий житловий будинок літ. «А-2» з підвалом загальною площею 258,9 кв.м, виготовлений СПД «ОСОБА_7» від 15.11.2017 року (кваліфікаційний сертифікат інженера з інвентаризації нерухомого майна» від 15.11.2017 року (кваліфікаційний сертифікат інженера з інвентаризації нерухомого майна НОМЕР_2), в планах поверхів, якого зазначено: підвал загальною площею 89,7 кв.м, І поверх загальною площею 84,5 кв.м, ІІ поверх загальною площею 84,7 кв.м.

19.12.2017 року Управлінням ДАБК Одеської міської ради було прийняті постанови від 19.12.2017 року № 667/17, № 668/17 по справі про адміністративне правопорушення та було визнано ОСОБА_3 та ОСОБА_4 винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у розмірі 1700 грн. кожному (а.с. 15-22).

Суд першої інстанції, задовольняючи позов частково, виходив з того, що відповідач порушив процедуру притягнення позивачів до адміністративної відповідальності. Крім того, провадження в справі про адміністративне правопорушення у даній справі не могло бути розпочато, а розпочате підлягало закриттю у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення в діях позивачів.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначаються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон України №3038).

Згідно з частиною першою статті 6 Закону України №3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно частини 1 статті 27 Закону України №3038-VІ забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Видача будівельного паспорта відбувається відповідно до Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства №103 від 05.07.2011 (далі - Порядок №103).

Зі змісту пункту 1.1 Порядку №103 цей Порядок розроблений відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб'єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

За приписами пункту 1.2 Порядку №103 будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Відтак, будівельний паспорт надається на будівництво індивідуального (садибного) житлового будинку, садового будинку, дачного будинку за умови, що їх площа не перевищує 300 квадратних метрів, а висота не перевищує двох поверхів.

Відповідно до пунктів 1.3-1.6. Порядку №103 параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 Житлові будинки. Основні положення, ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень.

Розроблення будівельного паспорта здійснюється: в межах населених пунктів - відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні; за межами населених пунктів - відповідно до детальних планів територій та планувальних рішень проектів садівницьких та дачних товариств.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов і обмежень.

Для об'єктів будівництва, на які надається будівельний паспорт, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Розглянувши акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 001327 року (а.с. 142-160), суд встановив, що зазначений Акт складено з порушенням вимог чинного законодавства України.

Так, в Акті зазначено, що головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Заїченко С.А., проводилася позапланова перевірка на підставі розпорядчого документу від 29.06.2017 року №01-13/251 ДАБК та посвідчення (направлення) від 30.11.2017 року №001327.

Згідно пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою КМУ №533 від 23.05.2011 року, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою КМУ №533 від 23.05.2011 року, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що під час контрольного заходу відповідачем була порушена процедура проведення перевірки, а також процедура притягнення позивачів до адміністративної відповідальності.

Вказані висновки суду спростовуються доводами апеляційної скарги та наданими відповідачем документами, а саме: актом перевірки від 05.12.2017р. № 001327, складений за результатами проведення планового позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.12.2017 року та протоколи про адміністративне правопорушення від 05.12.2017 року щодо притягнення до відповідальності передбаченої ч. 1 ст. 96 КУпАП, відносно ОСОБА_4 та ОСОБА_3, оскільки на всіх вказаних документах є особисті підписи позивачі, що свідчить про їх обізнаність щодо проходження та результати перевірки / т. 1 а.с. 142-182/.

Проте, вказані висновки суду не вплинули на правильне по суті вирішення справи, тому колегія суддів не вбачає підстав для зміни або скасування рішення з цього приводу.

Однак колегія суддів не погоджується з аргументами апелянта стосовно порушення Одеським окружним адміністративним судом предметної підсудності щодо розгляду даної справи, оскільки, на думку апелянта, даний спір підлягав розгляду місцевим судом як адміністративним.

Відповідно до ч. 3 ст. 21 КАС України, якщо справа щодо однієї з вимог підсудна окружному адміністративному суду, а щодо іншої вимоги - місцевому загальному суду як адміністративному суду, то таку справу розглядає окружний адміністративний суд.

Тому, оскільки предметом оскарження в даній справі є не тільки постанови контролюючого органу щодо притягнення до адміністративної відповідальності в порядку КУпАП, а також приписи уповноважених органів містобудування та архітектури, місцевого самоврядування про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, то справа підсудна Одеському окружному адміністративному суду.

Щодо посилання апелянта на пропуск позивачами строку звернення до суду з вказаними позовними вимогами, колегія суддів вважає їх необґрунтованими, оскільки з урахуванням Новорічних свят та чисельними вихідними та святковими днями, цей строк підлягає поновленню.

Стосовно суті виявленого контролюючим органом внаслідок проведеної перевірки правопорушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, передбачених 1 ст. 96 КУпАП, колегія суддів зазначає наступне.

В матеріалах містяться пояснення представника позивачів, поданих до канцелярії Управління ДАБК Одеської міської ради, в яких зазначено, що суб'єкт господарювання ФОП ОСОБА_6, помилково вказала (замовники будівництва не звернули уваги) на те, що існує другий поверх, при цьому вона була зобов'язана поставити штамп самочинного будівництва, але вона цього не зробила так, як це і є мансардний поверх, побудований відповідно до паспорта забудови № 01-07/2018 від 19.11.2015 року (а.с. 42-43). За таких обставин позивачі звернулись до суб'єкта господарювання ФОП ОСОБА_6 та отримали новий примірник технічного паспорту «Садового (дачного) будинку» за адресою: АДРЕСА_1, діл. 120 де ФОП ОСОБА_6 внесла зміни до технічного паспорту виданого раніше і вказала, що поверх є мансардним (а.с. 10-11), що також підтверджується фотознімками наявними в матеріалах справи (а.с. 184, 198-203).

Згідно п. 2.3 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом №103 від 05.07.2011 року: Уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Тобто, факт видачі уповноваженим органом містобудування та архітектури будівельного паспорту є підтвердженням повної відповідності поданих позивачем документів (зокрема, планів та фасадів) вимогами чинної містобудівної документації та державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно п. 1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом №103 від 05.07.2011 року: Будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Таким чином, чинне законодавство не встановлює обмежень щодо кількості поверхів, а лише обмежує максимальну висоту індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку.

Отже, суд вірно визначився, що вся наведена у правовстановлюючих документах інформація є достовірною, що підтверджується наявними документами, зокрема будівельним паспортом, з огляду на що порушення чинного законодавства позивачами не було допущено, і як наслідок - відсутній склад адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 96 КУпАП.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Однак, суд першої інстанції, скасувавши рішення суб'єкта владних повноважень з наведених вище підстав, не в повній мірі використав свою компетенцію з приводу незаконного рішення щодо притягнення до адміністративної відповідальності, і не закрив справу про адміністративне правопорушення, у зв'язку з чим рішення суду підлягає зміні.

Відповідно до ст. 242 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За змістом частини першої статті 317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права, то оскаржуване судове рішення підлягає зміні в мотивувальній частині.

Керуючись статтями 308, 315, 317, 321, 325, 328 України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради - задовольнити частково.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 05 липня 2018 року по справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Управління державного архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов та приписів за порушення у сфері містобудівної діяльності - змінити в резолютивній частині.

Другий та третій абзаци резолютивної частини рішення суду викласти в наступній редакції:

«Скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради по справі про адміністративне правопорушення № 667/17 від 19.12.2017 року про визнання винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 96 КУпАП, ОСОБА_3 та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 грн. та закрити справу про адміністративне правопорушення».

«Скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради по справі про адміністративне правопорушення № 668/17 від 19.12.2017 року про визнання винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 96 КУпАП, ОСОБА_4 та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 грн. та закрити справу про адміністративне правопорушення».

В іншій частині рішення суду - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Дата складення повного судового рішення 29.11.2018р.

Головуючий суддя Стас Л.В.
Судді Шеметенко Л.П. Турецька І.О.