Справа № 522/14571/18
Суддя: Бондар В. Я.
Дата ухвалення: 2018-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/522/1302/18
26 листопада 2018 року м. Одеса
Приморський районний суд м. Одеси
у складі: судді Бондар В.Я.,
за участі секретаря судового засідання Грищук В.О.,
розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2 про скасування постанови, -
ОСОБА_1 17.08.2018 року звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради та уточнивши свої вимоги заявою від 14.11.2018 року просила суд визнати дії відповідача протиправними та скасувати постанову про адміністративні правопорушення від 26.04.2018 року за №237/18, 238/18, 239/18 про накладення на ОСОБА_1 адміністративних стягнень у вигляді штрафу.
В обґрунтування позову вказала, що на адресу позивача 16.08.2018 року надійшов лист від ОСОБА_2 від 25.06.2018 року стосовно порушення вимог містобудівного законодавства за результатами проведення позапланової перевірки разом з протоколом та постановою про накладення штрафу. Вказує, що вона не може здійснювати реконструкцію будинку, а матеріали проти неї сфальсифіковані. Вважає, що було порушено ст. 33 КУпАП, яка зобовязує враховувати характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь вини, майновий стан. Вказує на порушення ст. 268 КУпАП, оскільки її не було повідомлено про засідання з приводу розгляду справи про адміністративне правопорушення.
Ухвалою суду від 22.08.2018 року позовну заяву залишено без руху, позивачу надано 10-денний термін для усунення недоліків позову.
Після усунення недоліків позову, ухвалою суду від Ухвалою суду від 25.09.2018 року провадження у справі відкрито, справа призначена до розгляду на 08.11.2018 року.
Розгляд справи у судовому засідання призначеному на 08.11.2018 року було відкладено для підготовки представником позивача ОСОБА_4 заяви про заміну відповідача.
У судовому засіданні задоволено клопотання представника позивача та замінена неналежного відповідача ОСОБА_3 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на належного заступника начальника управління ДАБК ОСОБА_2.
У судове засідання 26.11.2018 року сторони не зявились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.
Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 205 КАС України).
З урахуванням ч.1 ст. 205 КАС України, строків розгляду даної категорії справ, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, сповіщених належним чином.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.
Вимогами ч.1 ст.2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.
Відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Керуючись положеннями вищевказаних законів, Кодексом та контекстом Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Судом встановлено, що головним спеціалістом інспекційного відділу №1 ОСОБА_3 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_5 було проведено позапланову перевірку щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на обєкті виконання робіт з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1, в результаті проведення якої було складено Акт №000225.
З вищевказаного акту вбачається, що замовник будівництва ОСОБА_1 від підпису та отримання акту відмовилась.
За результатами позапланової перевірки головним спеціалістом було виявлено, що ОСОБА_1 виконала будівельні роботи з реконструкції квартири шляхом збільшення загальної площі квартири за рахунок приєднання приміщення підвалу загального користування за адресою: АДРЕСА_1 без отримання права на виконання таких робіт, чим порушила ч.1 ст.34 та абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п.5 порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 року. Будівництво здійснено без авторського нагляду та технічного нагляду.
В результаті виявлених порушень відносно ОСОБА_1 складено три протоколи про адміністративні правопорушення від 12.04.2018 року за порушення ч. 5 ст. 96, ч. 12 ст.96 та ч. 13 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Заступником начальника управління начальником інспекційного відділу №1 ОСОБА_3 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2 розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення ухвалено 3 постанови по справі про адміністративне правопорушення №237/18 від 26.04.2018 року, №238/18 від 26.04.2018 року, №239/18 від 26.04.2018 року за якими ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення ч.5 ст. 96, ч. 12 ст. 96, ч. 13 ст.96 КУпАП відповідно.
Частиною 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю».
Пунктом 5 Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно зі п. 7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Абзацом першим пункту 9 Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.
Згідно з п. 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акту.
У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Пунктом 22 Порядку передбачено складання постанови про накладення штрафу.
Відповідно до вимог ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Відповідно до вимог ст.10 КУпАП вина є обов'язковою умовою адміністративної відповідальності, юридичний факт, який є підставою для притягнення до відповідальності.
Згідно до вимог ст.23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Згідно до вимог ст.33 КУпАП, стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.
Згідно до вимог ст.254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.
Крім того, у відповідності до вимог ст.278 КУпАП при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа), який розглядатиме справу, вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення: чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.
Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Згідно до вимог ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає, вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно до вимог ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Крім того, відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Згідно ст. 293 КУпАП і роз'яснень, викладених в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 15 «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення» орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом'якшуючі обставини, майновий стан винного, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Разом з тим, виходячи із закріпленого в частині 4 статті 129 Конституції України принципу змагальності і рівності сторін у судочинстві, обов'язок доказування законності застосування адміністративного стягнення при розгляді скарги громадянина в суді покладається на орган (посадову особу), яким винесено оскаржувану постанову.
Суд при розгляді даної категорії адміністративних справ перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови та її поважність згідно з вимогами п.3 ч.1 ст.293 КУпАП.
Частина 2 ст.41 Закону №3038-VI встановлює, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
При цьому мають бути дотриманні права особи, що притягається до відповідальності, які передбачені ст. 268 КУпАП, а саме право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Відповідно до ч.1, 3 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.
Статтею 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Проте, дослідивши матеріали справи, вбачається, що позивача не було повідомлено про проведення відповідної перевірки та про розгляд справи про адміністративне правопорушення.
Відповідно до положень пунктів 9, 15, 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 23травня 2011року №553 державний архітектурно-будівельний контроль має здійснюватися у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, і у разі виявлення під час проведення такої перевірки порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, Відповідачем має складатися разом з актом перевірки, протокол, та видаватися припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. Наведене свідчить, що перевірка мала проводитися у присутності Позивача та всі документи, також мали складатися у його присутності.
При цьому, відповідач не надав суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження правомірності ухвалених Постанов про адміністративне правопорушення, не надав суду і відзив, хоча представник відповідача ОСОБА_6 був присутній на судовому засіданні 16.11.2018 року.
Також, підпункт 3 пункту 20 Порядку № 244 передбачає, що посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує, зокрема, чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.
Проте, як вбачається з матеріалів справи, справа про вчинення про адміністративного правопорушення була розглянута за відсутності належним чином повідомленого позивача, оскільки поштова кореспонденція, направлена на її адресу відповідачем, була вручена невідомим особам, а отже з порушенням права позивача бути присутнім при її розгляді.
Представником відповідача не надано до суду доказів, які б спростували неналежне повідомлення позивача.
Враховуючи, що відповідачем проведено позапланову перевірку, складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення без належного повідомлення про час та місце розгляду справи, це є безумовною підставою для визнання протиправною та скасування постанов по справі про адміністративне правопорушення від 26.04.2018 року.
Крім того, при винесенні оскаржуваної постанови від 26.04.2018 року, суду не надано доказів, що відповідачем було враховані усі обставини, що мають істотне значення, а саме майновий стан правопорушника, ступінь вини правопорушника у вчиненому діянні.
Щодо строків звернення позивача до суду з даним позовом суд враховує наступне.
Відповідно до 285 КУпАП постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.
З досліджених судом доказів вбачається, що відповідачем не було дотримано вимог ст. 285 КУпАП щодо строків вручення копії постанови про адміністративне правопорушення.
Відповідно до ст.122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Спірні постанови отримані позивачем 16.08.2018 року.
Статтею 123 КАС України визначено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.
Позивачем подано до суду клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з відповідним позовом, за викладених обставинах, суд вважає, поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду із даним позовом, тому поновлює ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду із даним позовом.
Таким чином, з урахуванням викладеного, суд вважає, що визнання протиправними та скасування постанов заступника начальника ОСОБА_3 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 26.04.2018 року про адміністративне правопорушення є можливим та необхідним.
Керуючись ст.ст. 2, 3, 8, 9, 72, 77, 122-123, 205, 241-246, 272, 286, 371 КАС України, суд,
Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з даним позовом.
Визнати дії заступника начальника ОСОБА_3 державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2 щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності протипранвими.
Постанову заступника начальника ОСОБА_3 державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2 №237/18 по справі про адміністративне правопорушення від 26.04.2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 5 ст. 96 КпАП України з накладенням штрафу в розмірі 10 200 грн. скасувати.
Постанову заступника начальника ОСОБА_3 державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2 №238/18 по справі про адміністративне правопорушення від 26.04.2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 12 ст. 96 КпАП України з накладенням штрафу в розмірі 17 000 грн. скасувати.
Постанову заступника начальника ОСОБА_3 державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2 №239/18 по справі про адміністративне правопорушення від 26.04.2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 13 ст. 96 КпАП України з накладенням штрафу в розмірі 17 000 грн. скасувати.
Рішення суду може бути оскаржене до Одеського апеляційного адміністративного суду через Приморський районний суд м. Одеси, шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний строк з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду складено 30.11.2018 року.

Суддя: В.Я.Бондар