Справа № 826/15091/17
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2018-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

27 листопада 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Коротких А.Ю.,

Федотова І.В.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 липня 2018 року, що прийняте у місті Києві, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Київської міської ради, за участю третьої особи - Департаменту земельних ресурсів про зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з адміністративним позовом, в якому просила:

- зобов'язати Київську міську раду зобов'язати Департамент земельних ресурсів самостійно за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради: «Про передачу громадянці ОСОБА_4 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1», кадастровий номер НОМЕР_1 земельної ділянки площею 0,1000 га, навпроти назви профільної постійної комісії відмітку "підтримано в порядку частини 11 статті 30 Регламенту Київської міської ради", та навпроти назв інших постійних комісій відмітку "підтримано в порядку частини 5 статті 30 Регламенту Київської міської ради" протягом десяти днів з дати набуття чинності рішення суду;

- зобов'язати Київську міську раду, у відповідності до вимог чинного законодавства України, розглянути проект рішення Київської міської ради: «Про передачу громадянці ОСОБА_4 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1», кадастровий номер НОМЕР_1 земельної ділянки площею 0,1000 га, і прийняти рішення пленарному засіданні Київської міської ради протягом двох місяців з дати набуття чинності рішення суду.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 липня 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Позивач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким позов задовольнити, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з'ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що бездіяльність щодо нерозгляду спірного проекту рішення є протиправною.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що 18.08.2016 позивач звернулась до Київської міської ради із клопотанням (вх.08/М-9965 від 18.08.2016), в якому просила надати дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, орієнтований розмір 0,10 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд в натурі.

На запит позивача від 13.11.2017 (вх. № 08/1088 від 14.11.2017) стосовно надання інформації про результати розгляду кадастрової справи № А-22922, Київською міською радою надано відповідь від 17.11.2017 № 225-КР-3959, відповідно до якої до Київської міської ради надійшов проект рішення (ПР-14350 від 29.09.2017) «Про передачу громадянці ОСОБА_4 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1» (кадастрова справа А-22922) за поданням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Відповідно до резолюції заступника міського голови-секретаря Київської міської ради від 03.10.2017 № 08/231-2404/ПР вказаний проект рішення передано до постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, яка відповідно до функціональної спрямованості є профільною постійною комісією з розгляду проектів рішень щодо передачі громадянам земельних ділянок для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд в межах міста Києва. На сьогодні цей проект рішення постійною комісією не розглядався. Натомість зазначено, що вказаний проект буде розглянуто на засіданні постійної комісії в установленому порядку за участі позивача.

Вважаючи свої права порушеними бездіяльністю відповідача щодо нерозгляду проекту рішення, позивач звернулась до суду з позовом.

Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про те, що відповідачем було дотримано порядок набуття прав на земельну ділянку із земель комунальної власності у м. Києві.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Згідно статті 9 Земельного кодексу України (далі - ЗК) до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема: розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Згідно з частиною восьмою статті 118 ЗК проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки погоджується в порядку, встановленому статтею 186-1 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 186-1 ЗК, проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у межах населеного пункту або земельної ділянки за межами населеного пункту, на якій розташовано об'єкт будівництва або планується розташування такого об'єкта (крім проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки зони відчуження або зони безумовного (обов'язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи), подається також на погодження до структурних підрозділів районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій у сфері містобудування та архітектури, а якщо місто не входить до території певного району, - до виконавчого органу міської ради у сфері містобудування та архітектури, а в разі, якщо такий орган не утворений, - до органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань містобудування та архітектури чи структурного підрозділу обласної державної адміністрації з питань містобудування та архітектури.

Згідно частини дев'ятої статті 118 ЗК відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов'язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

Відповідно до частини п'ятнадцятої статті 46 та частини п'ятнадцятої статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".

Перелік, функціональна спрямованість і порядок організації роботи постійних комісій визначаються регламентом відповідної ради та Положенням про постійні комісії, що затверджується радою з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" щодо реалізації повноважень ради у здійсненні державної регуляторної політики постійними комісіями відповідної ради.

Дослідивши матеріали справи, колегією суддів встановлено, що звертаючись до суду з позовом, позивач фактично наголошує не на порушенні відповідачем вимог ЗК щодо її права на отримання земельної ділянки, а на порушенні регламенту Київської міської ради щодо порядку розгляду відповідними комісіями підготовленого Департаментом земельних ресурсів проекту рішення про затвердження проекту землеустрою. Як наслідок цих порушень, позивач фактично просить зобов'язати відповідних осіб затвердити такий проект рішення ради та розглянути його.

Рішенням рішення Київської міської ради від 07.07.2016 № 579/579 затверджено Регламент Київської міської ради (далі - Регламент).

Згідно пунктів 1, 5 статті 26 Регламенту суб'єктами подання проектів рішень виступають Київський міський голова, депутати Київради, заступник міського голови - секретар Київради, постійні комісії Київради, виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація), загальні збори громадян в порядку, визначеному законодавством та цим Регламентом, а також члени територіальної громади міста Києва в порядку місцевої ініціативи відповідно до вимог, передбачених законодавством та цим Регламентом.

Суб'єкт подання проекту рішення на зворотному боці останньої сторінки проекту рішення зазначає профільну постійну комісію та інші постійні комісії, до функціональної спрямованості яких належить попередній розгляд зазначеного проекту рішення.

Як зазначалося, Департаментом земельних ресурсів був підготовлений та поданий на затвердження відповідний проект рішення (ПР-14350 від 29.09.2017) «Про передачу громадянці ОСОБА_4 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1» та визначено на зворотному боці останньої сторінки проекту рішення відповідні комісії.

Згідно пункту 5 статті 29 Регламенту протягом п'яти днів з дня реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради Київський міський голова або за його дорученням заступник міського голови - секретар Київради надає доручення щодо розгляду проекту рішення постійній комісії, яка, враховуючи функціональну спрямованість постійних комісій, визначається ним профільною для попереднього розгляду відповідного проекту рішення, а також іншим постійним комісіям виходячи з їх функціональної спрямованості.

Постійні комісії Київради (окрім профільної) протягом двадцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовують його та за результатами розгляду проекту рішення приймають висновок, яким: 1) підтримують проект рішення Київради без зауважень та підписують його; 2) підтримують проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка "із зауваженнями" або "з рекомендаціями"; 3) відхиляють проект рішення з відповідним обґрунтуванням; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка "відхилено" із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії. (підпункти 1-3 пункту 1 статті 30 Регламенту).

Профільна постійна комісія протягом тридцяти п'яти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовує його та за результатами розгляду проекту рішення приймає висновок, яким: 1) підтримує проект рішення Київради без зауважень та підписує його; 2) підтримує проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка "із зауваженнями" або "з рекомендаціями"; 3) за згодою суб'єкта подання створює робочу групу постійної комісії для доопрацювання проекту рішення; 4) відхиляє проект рішення з відповідним обґрунтуванням та повертає його суб'єкту подання; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка "відхилено" із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії. Висновок профільної постійної комісії викладається у протоколі засідання комісії. (пункти 5, 6 статті 30 Регламенту).

У спірному проекті рішення профільною комісією визначено постійну комісію Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування.

Як вбачається з матеріалів справи, зазначеною комісією 15.05.2018 згідно протоколу засідання № 12/74 було вирішено відхилити проект рішення «Про передачу громадянці ОСОБА_4 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1».

Зазначене рішення комісії не є спірним у даній справі.

Поряд із цим, позивач у позові просила застосувати до спірних правовідносин положення пунктів 5, 11 статті 30 Регламенту.

Так, згідно пунктів 5, 11 статті 30 Регламенту у разі, якщо постійна комісія, що не є профільною з розгляду відповідного проекту рішення, протягом встановленого частиною першою цієї статті 30 Регламенту строку не розглянула проект рішення або не прийняла жодного з передбачених частиною першою цієї статті 30 Регламенту висновків, або у випадку ненадходження до профільної постійної комісії повідомлення про результати розгляду постійною комісією проекту рішення, проект рішення вважається підтриманим такою постійною комісією. В такому випадку суб'єкт подання або голова профільної постійної комісії після розгляду проекту рішення профільною постійною комісією самостійно за власним підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії, що не є профільною, відмітку "підтримано в порядку ч. 5 ст. 30 Регламенту".

У разі, якщо профільна постійна комісія протягом строку, встановленого частиною шостою цієї статті 30 Регламенту, не розглянула проект рішення або не прийняла жодного з передбачених частиною шостою цієї статті 30 Регламенту висновків, проект рішення вважається підтриманим профільною постійною комісією. В такому випадку профільна постійна комісія зобов'язана на вимогу суб'єкта подання протягом трьох днів направити йому оригінал проекту рішення. Суб'єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання оригіналу проекту рішення подати його для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київради. В такому разі суб'єкт подання самостійно за власним підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії відмітку "підтримано в порядку ч. 11 ст. 30 Регламенту", а навпроти назв інших постійних комісій у випадку, якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені, ставить за власним підписом відмітку "підтримано в порядку ч. 5 ст. 30 Регламенту".

Таким чином, проставлення відмітки «підтримано» на відповідному проекті рішення міської ради, дійсно, є можливим у випадку якщо проект рішення не було розглянуто комісіями у визначений статтею 30 Регламенту строк.

Поряд із цим, станом на час прийняття оскаржуваного рішення суду, профільною комісією Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування вже було прийнято рішення про відхилення спірного проекту рішення у відповідності до підпункту 4 пункту 6 статті 30 Регламенту, наслідком чого у відповідності до цього пункту є проставлення ні оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії відмітки "відхилено".

З огляду на це, позов в частині зобов'язання проставити на проекті рішення відмітки «погоджено» задоволенню не підлягає, оскільки профільною комісією міської ради було прийнято рішення про відхилення проекту рішення, яке є чинним та докази оскарження якого надано не було.

Оскільки проект спірного рішення погоджено не було, а було відхилено, то підстави для зобов'язання відповідача розглянути цей проект також відсутні.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до пункту 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов'язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки гуртуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 34, 243, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 липня 2018 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя І.В. Федотов

Повний текст постанови складений 03.12.2018.