Справа № 640/18961/18
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2018-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відкриття спрощеного позовного провадження

29 листопада 2018 року м. Київ№ 640/18961/18
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Клочкової Н.В., ознайомившись із позовною заявою і доданими до неї матеріалами публічного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ОРАНТА» до Державної фіскальної служби України про визнання протиправною бездіяльності, зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось публічне акціонерне товариство «НАЦІОНАЛЬНА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ОРАНТА» (надалі - позивач), адреса: 02081, м. Київ, вул. Здолбунівська, 7-Д із позовною заявою до Державної фіскальної служби України (надалі - відповідач), адреса: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8, у якій просить суд (з урахуванням заяви про усунення недоліків від 23.11.2018):

- визнати бездіяльність (ненадання інформації, яку НАСК «Оранта» просила надати у листі від 18.10.2018 №09-02-05/509-03) суб'єкта владних повноважень - Державної фіскальної служби України - протиправною;

- зобов'язати Державну фіскальну службу України надати інформацію, запитувану НАСК «ОРАНТА» у листі від 18.10.2018 №09-02-05/509-03, а саме: чи ввозила на митну територію України транспортний засіб Hyundai Sonata, реєстраційний номер НОМЕР_5, ОСОБА_1;

- визнати бездіяльність (ненадання інформації, яку НАСК «Оранта» просила надати у листі від 18.10.2018 №09-02-05/509-08) суб'єкта владних повноважень - Державної фіскальної служби України - протиправною;

- зобов'язати Державну фіскальну службу України надати інформацію, запитувану НАСК «ОРАНТА» у листі від 18.10.2018 №09-02-05/509-08, а саме: чи ввозив на митну територію України транспортний засіб Volkswagen Golf, реєстраційний номер НОМЕР_6, ОСОБА_2;

- визнати бездіяльність (ненадання інформації, яку НАСК «Оранта» просила надати у листі від 18.10.2018 №09-02-05/508-09) суб'єкта владних повноважень - Державної фіскальної служби України - протиправною;

- зобов'язати Державну фіскальну службу України надати інформацію, запитувану НАСК «ОРАНТА» у листі від 18.10.2018 №09-02-05/508-09, а саме: чи ввозив на митну територію України транспортний засіб Ford Mondeo, реєстраційний номер НОМЕР_7, ОСОБА_3;

- визнати бездіяльність (ненадання інформації, яку НАСК «Оранта» просила надати у листі від 18.10.2018 №09-02-05/509-10) суб'єкта владних повноважень - Державної фіскальної служби України - протиправною;

- зобов'язати Державну фіскальну службу України надати інформацію, запитувану НАСК «ОРАНТА» у листі від 18.10.2018 №09-02-05/509-10, а саме: чи ввозила на митну територію України транспортний засіб BMW 320D, реєстраційний номер НОМЕР_8, ОСОБА_4.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 листопада 2018 року позовна заява публічного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ОРАНТА» була залишена без руху та наданий строк для усунення виявлених судом недоліків.

На виконання вимог зазначеної ухвали від позивача надійшла заява про усунення недоліків. Зокрема, надано оригінали документів про сплату судового збору в сумі 7 048,00 грн, новий примірник позовної заяви для суду та відповідача з конкретизованими позовними вимогами, а також інформацію про осіб щодо яких направлялись запити, які є предметом спору.

Згідно з ч. 3 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Так, позивачем усунуто у встановлені судом строки виявлені недоліки позовної заяви, а тому суд визнає таку позовну заяву і додані до неї матеріали достатніми для відкриття провадження у справі.

Підставою позову вказано відмову відповідача у наданні запитуваної інформації позивачу.

Після надходження позовної заяви, суд вирішує питання, в тому числі про відкриття спрощеного або загального позовного провадження. При цьому, у позовній заяві, викладено, крім іншого, вимогу про здійснення розгляду справи за участю представника позивача.

Розглянувши матеріали справи та вищевказане клопотання, суд зазначає наступне.

У п. 1 ч. 1 ст. 263 КАС України зазначено, що суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо оскарження бездіяльності суб'єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Врахувавши зміст клопотання позивача (відсутність обґрунтування необхідності проведення судового засідання, лише прохання бути присутнім), наявні матеріали справи, предмет та підстави позову, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження та приходить до висновку, що в задоволенні клопотання має бути відмовлено.

Відтак, враховуючи, що чинним КАС України встановлені особливості розгляду щодо даної категорії справи, судом вирішено розглядати дану справу за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Згідно ч. 2 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

В даній справі суд дійшов висновку про необхідність залучення третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, оскільки рішення в даній справі безпосередньо може впливати на їх права, адже оскаржуване в суді бездіяльність відповідача по суті стосується вказаних осіб (щодо цих осіб направлялись запити, які є предметом спору).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 49, 160, 161, 169, 171, 241, 243, 248, 255, 257-263 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом публічного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ОРАНТА» до Державної фіскальної служби України про визнання протиправною бездіяльності, зобов'язання вчинити дії.

2. Відмовити в клопотанні публічного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ОРАНТА» про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

3. Здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

4. Залучити в якості третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1, адреса: АДРЕСА_1), ОСОБА_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_2, адреса: АДРЕСА_2), ОСОБА_3 (ідентифікаційний код НОМЕР_3, адреса: АДРЕСА_3), ОСОБА_4 (ідентифікаційний код НОМЕР_4, адреса: АДРЕСА_4).

5. Повідомити позивача, що відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

6. Зобов'язати позивача надіслати на адресу третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору копії примірників позовної заяви у відповідній кількості до учасників справи.

7. Встановити відповідачу п'ятнадцятиденний термін із дня отримання копії даного судового рішення для подання до суду відзиву на позовну заяву (відзиву) у порядку, визначеному в ст. 162 КАС України.

8. Встановити позивачу триденний термін із дня отримання відзиву відповідача для подання до суду відповіді на відзив у порядку, встановленому в ст. 163 КАС України.

9. Встановити відповідачу триденний термін із дня отримання відповіді на відзив позивача для подання до суду заперечень проти відповіді на відзив у порядку, встановленому в ст. 164 КАС України.

10. Запропонувати третім особам надати до суду пояснення щодо позову у триденний строк з дня отримання позову, а також надати докази надіслання (надання) пояснень і доданих до них доказів іншим учасникам справи.

11. Повідомити сторін про необхідність подання разом із відзивом/відповіддю на відзив/запереченнями:

- доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються такий(а, і) відзив/відповідь на відзив/заперечення, якщо такі докази не надано раніше;

- документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву/відповіді на відзив/заперечень і доданих до нього (неї, них) доказів іншим учасникам справи.

12. Також повідомити, що відповідно до ч. 5 ст. 77 КАС України, якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

13. Інформацію щодо справи можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала в частині порушення правил підсудності відповідно до частини 1 статті 294 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена в апеляційному за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.В. Клочкова