Справа № 705/4055/18
Суддя: Аліменко Володимир Олександрович
Дата ухвалення: 2018-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 705/4055/18 Суддя (судді) першої інстанції: Корман О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Аліменка В.О.,

суддів Безименної Н.В., Кучми А.Ю.,

за участю секретаря Лебедєвої Ю.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, без фіксування технічними засобами в порядку ч.4 ст. 229 КАС України, апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 12 жовтня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради Черкаської області, виконуючого обов'язки начальника відділу держаного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради Шпильового Ростислава Дмитровича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И Л А:

До Уманського міськрайонного суду Черкаської області звернулася ОСОБА_3 з адміністративним позовом до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради, виконуючого обов'язки начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради Шпильового Р.Д. про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за адміністративне правопорушення.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 12 жовтня 2018 року позовну заяву повернуто заявнику.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій останній просить суд оскаржувану ухвалу скасувати, та прийняти нову, якою справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. На думку апелянта, оскаржувана ухвала винесена судом першої інстанції з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на незаконності, необґрунтованості та необ'єктивності рішення суду, неповне з'ясування всіх обставин, що мають значення для вирішення справи, порушення судом норм процесуального права, що є підставою для скасування судового рішення.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та інші наявні у справі докази, колегія суддів приходить до наступного.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24 вересня 2018 року позовну заяву залишено без руху з тих підстав, що у позовній заяві вказано два відповідача, при цьому не зазначено місцезнаходження, поштовий індекс, ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти для відповідача - Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради. Позовна заява містить позовні вимоги про визнання протиправною та скасування постанови виконуючого обов'язки начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради від 14.09.2018 року та закриття провадження у справі, проте, не зазначено до кого з двох відповідачів висунуто і які саме позовні вимоги. У позовній заяві позивач виклала певні обставини, проте не зазначила докази, якими кожна з викладених ним обставин підтверджується. Зокрема, позивач не зазначила, якими доказами підтверджується факт невручення припису від 24.06.2018 року, отримання оскаржуваної постанови позивачем 18.09.2018 року.

08 жовтня 2018 року на виконання вимог вказаних недоліків, позивачем подано новий адміністративний позов.

Повертаючи позовну заяву заявнику, суд першої інстанції виходив з того, що заявником не усунуто недоліки позовної заяви в повному обсязі, а саме позивач повторно не зазначила якими доказами підтверджується факт отримання оскаржуваної постанови позивачем 18.09.2018 року, та не зазначено чи наявні у неї або іншої особи оригінали доданих до позовної заяви документів.

Однак, колегія суддів вважає такий висновок передчасним, мотивуючи свою позицію наступним.

Згідно з частиною 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю (частина 1 статті 5 КАС України).

Частиною 2 статті 160 КАС України визначено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

При цьому, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Крім того, ч. 4,7 ст. 161 КАС України передбачено обов'язок позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленими статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Між іншим, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що недоліки можуть стосуватися як позовної заяви (змісту та форми), так і порядку подання. Разом з тим, мають бути суттєвими, тобто такими, які справді перешкоджають відкриттю провадження у справі.

З приводу недоліків позовної заяви, на які вказав суд, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції має повноваження на заміну неналежної сторони на підставі ст. 48 КАС України, встановивши, зокрема, що адміністративний позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом. Також суд має право за клопотанням Позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Згідно статей 173, 180 КАС України завданням підготовчого провадження є, зокрема, остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; у разі необхідності суд у підготовчому провадженні заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви. Отже, уточнення позовних вимог, у разі наявності такої необхідності, може бути здійснено на етапі підготовчого провадження.

Окрім того, Позивач у поданих на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху обґрунтуваннях позовних вимог усунула недоліки позовної заяви, виклавши позовну заяву в новій редакції та виключила зі складу відповідачів Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської Ради, залишивши відповідачем виконуючого обов'язки Відділу державного архітектурно- будівельного контролю Уманської міської Ради Шпильового Р.Д.

Таким чином, на переконання колегії суддів, недоліки, на які вказав суд, не є істотними в розумінні процесуального законодавства, оскільки можуть бути усунуті у процесі підготовки справи до судового розгляду і не впливають на оцінку обставин, які є підставою для відкриття провадження у справі. Тому, колегія суддів приходить до висновку про необґрунтованість залишення позовної заяви без руху, та як наслідок її повернення з підстав не усунення вимог такої.

Отже, висновок суду першої інстанції про повернення позовної заяви не відповідає правильному застосуванню норм процесуального права.

Згідно з п. 4 частини першої ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

З урахуванням викладеного вище, колегія суддів дійшла висновку про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, у зв'язку з чим апеляційна скарга задовольняється, Ухвала суду першої інстанції скасовується, а справа направляється для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - задовольнити.

Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 12 жовтня 2018 року - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Повний текст постанови складено « 03» грудня 2018 року.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття. Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді Н.В. Безименна

А.Ю. Кучма