Справа № 0440/6050/18
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2018-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2018 року Справа № 0440/6050/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вартус Груп» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
10.08.2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Вартус Груп» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 02.04.2018 року № НОМЕР_1, згідно якого ТОВ «Вартус Груп» нараховано штрафну (фінансову) санкцію з ПДВ у розмірі 8918,76 грн.
В обґрунтування позову позивач посилається на те, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 02.04.2018 року № НОМЕР_1 про застосування штрафу за затримку реєстрації податкових накладних № 152 від 17.07.2017 р., № 153 від 19.07.2017 р., № 154 від 19.07.2017 р., № 154 від 30.08.2017 р., № 155 від 30.08.2017 р., № 156 від 30.08.2017 р., № 157 від 30.08.2017 р., № 154 від 20.09.2017 р., № 155 від 20.09.2017 р., № 156 від 21.09.2017 р., № 157 від 21.09.2017 р. є протиправним з огляду на коригування вказаних накладних шляхом подання розрахунків коригування від 02.04.2018 р. Отже, порушення ст.120-1 Податкового кодексу України платником податків не було допущено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.08.2018 р. відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
У судове засідання 11.09.2018 року сторони не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Представником відповідача 11.09.2018 року надано до суду відзив на позов, в якому просив у його задоволенні відмовити, посилаючись на порушення термінів реєстрації податкових накладних ТОВ «Вартус Груп» у Єдиному реєстрі податкових накладних за період липень-жовтень 2017 року, що зумовило нарахування штрафних санкцій у відповідності до п.120-1.1 ст.120-1 Податкового кодексу України.
Враховуючи відсутність перешкод для розгляду справи у письмовому провадженні, у судовому засіданні 11.09.2018 року судом ухвалено подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження, відповідно до положень частини 3 статті 194 та частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України.
Дослідивши матеріали, з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
20.02.2018 року Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області, керуючись п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20, п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75, п.200.10 ст.200 Податкового кодексу України, було проведено камеральну перевірку ТОВ «Вартус Груп» з питання своєчасності реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, складених з 31.10.2017 року по 16.11.2017 року.
За результатами даної перевірки складено акт від 20.02.2018 року № 9462/172/04-36-12-08-33/40919359, в якому зафіксовано порушення ТОВ «Вартус Груп» п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, платником не своєчасно зареєстровані податкові накладні з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних:
- № 152 від 17.07.2017 р. (кількість днів затримки 91),
- № 153 від 19.07.2017 р. (кількість днів затримки 77),
- № 154 від 19.07.2017 р. (кількість днів затримки 77),
- № 154 від 30.08.2017 р. (кількість днів затримки 49),
- № 156 від 30.08.2017 р. (кількість днів затримки 49),
- № 155 від 30.08.2017 р. (кількість днів затримки 49),
- № 157 від 30.08.2017 р. (кількість днів затримки 49),
- № 157 від 21.09.2017 р. (кількість днів затримки 30),
- № 156 від 21.09.2017 р. (кількість днів затримки 30),
- № 154 від 20.09.2017 р. (кількість днів затримки 30),
- № 155 від 20.09.2017 р. (кількість днів затримки 30),
- № 139 від 04.10.2017 р. (кількість днів затримки 16).
На підставі акта перевірки від 20.02.2018 року № 9462/172/04-36-12-08-33/40919359 Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області було прийнято податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1 від 02.04.2018 року, яким застосовано штрафні санкції з податку на додану вартість на загальну суму 8918,76 грн..
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.
Обов'язки та компетенцію контролюючих органів, повноваження їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначаються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010 року.
На дату виникнення податкових зобовязань платник податку зобовязаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін (пункт 201.1 статті 201 Податкового кодексу України).
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобовязаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою..
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обовязок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття рішення щодо відновлення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 цього Кодексу.
У разі реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної до початку проведення перевірки, предметом якої є дотримання вимог цього Кодексу щодо своєчасності реєстрації таких документів в Єдиному реєстрі податкових накладних, штрафні санкції, передбачені пунктом 120-1.2 цієї статті, не застосовуються.
Відповідальність платника податку, передбачена пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, діє з 01.01.2015 року.
Суд зазначає, що механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї (далі - податкова накладна та/або розрахунок коригування), до Єдиного реєстру податкових накладних визначено у Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року № 1246 (далі Порядок № 1246).
Пунктами 2 та 3 Порядку № 1246 передбачено, що внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (далі - реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру.
Операційний день триває з 0 до 23-ї години.
Основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між субєктами електронного документообігу визначені у відповідності до наказу від 06.06.2017 року № 557 Про затвердження Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами.
Згідно пункту 8 Розділу ІІ Порядку № 557 визначено, що у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.
Пунктом 9 Розділу ІІ Порядку № 557 встановлено, що автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.
Згідно з пунктом 7 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі до ДФС здійснюється їх розшифрування, перевіряється електронний цифровий підпис, визначається відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, та у разі відсутності причин для відмови проводиться їх реєстрація.
Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Так, згідно акта перевірки від 20.02.2018 року № 9462/172/04-36-12-08-33/40919359, ТОВ «Вартус Груп» порушено вимоги п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, зокрема не своєчасно зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні:
- № 152 від 17.07.2017 р. (кількість днів затримки 91),
- № 153 від 19.07.2017 р. (кількість днів затримки 77),
- № 154 від 19.07.2017 р. (кількість днів затримки 77),
- № 154 від 30.08.2017 р. (кількість днів затримки 49),
- № 156 від 30.08.2017 р. (кількість днів затримки 49),
- № 155 від 30.08.2017 р. (кількість днів затримки 49),
- № 157 від 30.08.2017 р. (кількість днів затримки 49),
- № 157 від 21.09.2017 р. (кількість днів затримки 30),
- № 156 від 21.09.2017 р. (кількість днів затримки 30),
- № 154 від 20.09.2017 р. (кількість днів затримки 30),
- № 155 від 20.09.2017 р. (кількість днів затримки 30),
- № 139 від 04.10.2017 р. (кількість днів затримки 16)..
За сукупності викладених обставини, суд вказує, що позивачем факт порушення термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних вище вказаних податкових накладних не спростовано.
ТОВ «Вартус Груп» у поданому позові зазначає, що підстави для застосування штрафних санкцій відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, відсутні, оскільки до вказаних податкових накладних подані розрахунки коригування.
Так, судом встановлено, що 02.04.2018 року ТОВ «Вартус Груп» подано до Єдиного реєстру податкових накладних розрахунки коригування кількісних і вартісних показників:
- № 1 до податкової накладної № 154 від 20.09.2017 р., якою показник відповідної накладної скориговано до показника «0» у звязку з поверненням товару (послуг),
- № 2 до податкової накладної № 157 від 21.09.2017 р., якою показник відповідної накладної скориговано до показника «0» у звязку з поверненням товару (послуг),
- № 3 до податкової накладної № 152 від 17.07.2017 р., якою показник відповідної накладної скориговано до показника «0» у звязку з поверненням товару (послуг),
- № 4 до податкової накладної № 153 від 19.07.2017 р., якою показник відповідної накладної скориговано до показника «0» у звязку з поверненням товару (послуг),
- № 5 до податкової накладної № 154 від 19.07.2017 р., якою показник відповідної накладної скориговано до показника «0» у звязку з поверненням товару (послуг, авансових платежів),
- № 6 до податкової накладної № 154 від 30.08.2017 р., якою показник відповідної накладної скориговано до показника «0» у звязку з поверненням товару (послуг, авансових платежів),
- № 7 до податкової накладної № 155 від 30.08.2017 р., якою показник відповідної накладної скориговано до показника «0» у звязку з поверненням товару (послуг, авансових платежів),
- № 8 до податкової накладної № 156 від 30.08.2017 р., якою показник відповідної накладної скориговано до показника «0» у звязку з поверненням товару (послуг, авансових платежів),
- № 9 до податкової накладної № 157 від 30.08.2017 р., якою показник відповідної накладної скориговано до показника «0» у звязку з поверненням товару (послуг, авансових платежів),
- № 10 до податкової накладної № 155 від 20.09.2017 р., якою показник відповідної накладної скориговано до показника «0» у звязку з поверненням товару (послуг, авансових платежів),
- № 11 до податкової накладної № 156 від 21.09.2017 р., якою показник відповідної накладної скориговано до показника «0» у звязку з поверненням товару (послуг, авансових платежів).
Суд вказує, що реєстрація відповідних розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної не може відтермінувати (переносити) строк реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, який визначений пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України.
Разом з тим, оцінюючи правомірність дій та рішень органу владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, які повинні дотримуватися при реалізації дискреційних повноважень владного субєкта, встановлюючи чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Прийняття рішень, вчинення дій суб'єктами владних повноважень передбачає, зокрема, дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані ці рішення (дії), є критерієм, який випливає з принципу пропорційності (адекватності). Дотримання принципу пропорційності особливо важливе при прийнятті рішень або вжитті заходів, які матимуть вплив на права, свободи та інтереси особи. Метою дотримання цього принципу є досягнення розумного балансу між публічними інтересами, на забезпечення яких спрямовані рішення або дії суб'єкта владних повноважень, та інтересами конкретної особи. Принцип пропорційності, зокрема, передбачає, що:
- здійснення повноважень, як правило, не повинно спричиняти будь-яких негативних наслідків, що не відповідали б цілям, які заплановано досягти;
- якщо рішення або дія можуть обмежити права, свободи чи інтереси осіб, то такі обмеження повинні бути виправдані необхідністю досягнення більш важливих цілей;
- несприятливі наслідки для прав, свобод та інтересів особи внаслідок рішення чи дії суб'єкта владних повноважень, повинні бути значно меншими від тієї шкоди, яка могла б настати за відсутності такого рішення чи дії;
- для досягнення суспільно-корисних цілей необхідно обирати найменш «шкідливі» засоби.
Принцип пропорційності має на меті досягнення балансу між публічним інтересом та індивідуальним інтересом особи, а також між цілями та засобами їх досягнення.
На підставі викладеного, зважаючи на те, що позивачем подано до контролюючого органу розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних, які не своєчасно зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, і такими розрахунками показники накладних скориговано до показника «0», у звязку з поверненням товару (послуг або авансових платежів), що фактично вказує на відсутність формування податкових зобовязань з податку на додану вартість за такими податковими накладними, тобто при виявленні помилкової реєстрації податкових накладних позивачем вжито всіх залежних від нього заходів для усунення подвійного оподаткування, тому накладення штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, зважаючи на добросовісність дій позивача, порушує принцип пропорційності.
З огляду на сукупність викладених обставин, суд приходить до висновку, що податкове повідомлення-рішення від 02.04.2018 року № НОМЕР_1 про застосування штрафних санкцій за порушення строків реєстрації податкових накладних є протиправним та підлягає скасуванню, а відтак позовні вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
В адміністративному судочинстві діє принцип офіційності, який полягає в активній позиції суду щодо з'ясування всіх обставин у справі. Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб'єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. У разі невиконання цього обов'язку суд витребовує названі документи та матеріали, а якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів (частина 5 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).
Згідно частини 1 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов'язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в розмірі 1762,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням № 255 від 31.07.2018 року.
З огляду на задоволення позовних вимог, сплачений позивачем судовий збір за подачу адміністративного позову до суду в сумі 1762,00 грн. підлягає стягненню з Головного управління ДФС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань.
Відповідно до вимог частини 4 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення складено у повному обсязі в межах шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Керуючись ст.ст. 2, 72-77, 90 242-243, 245-246, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 02.03.2018 року № НОМЕР_2 яким застосовано штрафні санкції з податку на додану вартість на загальну суму 8918,76 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський