Справа № 826/2484/18
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2018-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

29 листопада 2018 року № 826/2484/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Качура І.А., розглянувши за правилами спрощеного провадження (в порядку письмового провадження) адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фрутті» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Фрутті» (далі - позивач, ТОВ «Фрутті») з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві (далі - відповідач, ГУ ДФС у м. Києві), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у м. Києві від 30.10.2017 №.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що контролюючим органом проведено камеральну перевірку позивача з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, за наслідками якої встановлено допущення позивачем порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних за грудень 2016 року, січень - липень 2017 року. За результатами перевірки, на підставі акту, відповідачем прийнято спірне податкове повідомлення-рішення про застосування штрафу за затримку реєстрації податкових накладних, яке позивач вважає протиправним та таким, що прийняте з порушенням норм податкового законодавства.

Позивач вважає, що порушення строків реєстрації податкових накладних ТОВ «Фрутті» виникло через порушення посадовими особами контролюючого органу вимог діючого законодавства, яке регулює питання приймання податкової звітності в електронному вигляді. Зокрема, податковим органом не прийнято направленого позивачем договору про визнання електронних документів.

Представник відповідача подав до суду відзив на позов, зазначивши, що порушення, встановлені в ході перевірки позивача, зокрема встановлення порушення граничних строків реєстрації податкових накладних, зафіксовані належним чином в акті перевірки, висновки якого стали підставою для винесення спірного податкового повідомлення-рішення є правомірними та законними. При виконанні своїх повноважень щодо проведення камеральної перевірки та прийняття спірного податкового повідомлення-рішення відповідач діяв виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Справа розглядається у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження згідно приписів статей 12, 257, 262 КАС України та враховуючи характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників, а також інші обставини, які мають значення для вирішення даної справи без проведення судового засідання та виклику учасників справи.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 75.1 статті 75, в порядку пункту 76.3 статті 76 Податкового кодексу України, головним державним ревізором-інспектором відділу моніторингу камеральних перевірок податкової звітності управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДФС у м. Києві Борщевською Н.В. проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «Фрутті», за результатами якої складено акт від 14.09.2017 №7589/26-15-12-07-20/38984442.

Перевіркою встановлено порушення ТОВ «Фрутті» () граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних за грудень 2016 року, січень - липень 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України.

На підставі вказаних висновків, відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, ГУ ДФС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 30.10.2017 №, яким до позивача застосовано штраф:

у розмірі 10 % у сумі 47 538,03 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, за затримку реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 475 380,26 грн.;

у розмірі 30% у сумі 357 944,35 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, за затримку реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних від 31 до 60 календарних днів на суму ПДВ 1 193 147,83 грн.

ТОВ «Фрутті» не погоджується з прийнятим податковим повідомленням-рішенням, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, у зв'язку з чим звернувся з відповідним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб визначений Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

За приписами пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

При цьому, підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Порядок проведення камеральної перевірки, в свою чергу, безпосередньо встановлено статтею 76 Податкового кодексу України, пунктами 76.1 та 76.2 якої, передбачено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

При цьому, 01 січня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 №1797-VIII, яким до Податкового кодексу України внесено зміни, зокрема щодо контрольно-перевірочної роботи.

Підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України доповнено другим абзацом відповідно до якого предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Аналіз зазначеної норми Податкового кодексу України свідчить, що на момент проведення перевірки предметом камеральної перевірки окрім питань правильності оформлення податкових декларацій можуть бути і інші питання такі як своєчасність реєстрації податкових накладних.

Вказана правова позиція викладена у постановах Верховного суду від 05 червня 2018 року у справі №803/1315/17, від 11 вересня 2018 року у справі №821/187/17.

Як вбачається з матеріалів справи, перевіркою встановлено, що згідно ІС «Єдиний реєстр податкових накладних» в період з грудня 2016 по липень 2017 року позивачем зареєстровані податкові накладні з порушенням граничного строку встановленого законом, а саме

податкова накладна №255 від 19.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної складає 42 дні;

податкова накладна №256 від 20.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 41 день;

податкова накладна №245 від 26.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 35 днів;

податкова накладна №225 від 26.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 35 днів;

податкова накладна №219 від 26.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 35 днів;

податкова накладна №218 від 26.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 35 днів;

податкова накладна №217 від 26.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 35 днів;

податкова накладна №247 від 27.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 34 дні;

податкова накладна №246 від 27.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 34 дні;

податкова накладна №234 від 28.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 33 дні;

податкова накладна №233 від 28.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 33 дні;

податкова накладна №253 від 28.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 33 дні;

податкова накладна №248 від 28.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 33 дні;

податкова накладна №237 від 28.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 33 дні;

податкова накладна №238 від 28.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 33 дні;

податкова накладна №231 від 28.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 33 дні;

податкова накладна №249 від 29.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 32 дні;

податкова накладна №254 від 29.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 32 дні;

податкова накладна №232 від 29.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 32 дні;

податкова накладна №257 від 30.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 31 день;

податкова накладна №252 від 30.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 31 день;

податкова накладна №251 від 30.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 31 день;

податкова накладна №250 від 30.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 31 день;

податкова накладна №244 від 30.12.2016, зареєстрована позивачем 14.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 31 день;

податкова накладна №2 від 02.01.2017, зареєстрована позивачем 15.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 15 днів;

податкова накладна №3 від 02.01.2017, зареєстрована позивачем 15.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 15 днів;

податкова накладна №1 від 02.01.2017, зареєстрована позивачем 15.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 15 днів;

податкова накладна №5 від 05.01.2017, зареєстрована позивачем 15.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 15 днів;

податкова накладна №4 від 05.01.2017, зареєстрована позивачем 15.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 15 днів;

податкова накладна №7 від 06.01.2017, зареєстрована позивачем 15.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 15 днів;

податкова накладна №8 від 06.01.2017, зареєстрована позивачем 15.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 15 днів;

податкова накладна №6 від 06.01.2017, зареєстрована позивачем 15.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 15 днів;

податкова накладна №10 від 10.01.2017, зареєстрована позивачем 15.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 15 днів;

податкова накладна №9 від 10.01.2017, зареєстрована позивачем 15.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 15 днів;

податкова накладна №11 від 11.01.2017, зареєстрована позивачем 15.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 15 днів;

податкова накладна №21 від 12.01.2017, зареєстрована позивачем 15.02.2017, порушення граничного терміну реєстрації накладної - 15 днів.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже належним та допустимим доказом реєстрації податкової накладної є квитанція в якій фіксується дата та час надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр).

Відповідно до пунктів 11-15 Порядку №1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки податкової накладної.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Отже, як Податковим кодексом України, так і Порядком №1246 передбачено, що у разі отримання контролюючим органом податкової накладної від платника податку, за результатами проведення перевірки яких, платнику податку надсилається квитанція про прийняття, неприйняття або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Як встановлено з матеріалів справи, вищевказані податкові накладні, що виписані в період з грудня 2016 по січень 2017 року зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних 14.02.2017 а 15.02.2017, що підтверджується квитанціями № 1 про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, тобто з порушенням позивачем терміну реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних терміном більше 15 та 30 днів.

Вказані порушення позивачем жодним чином не спростовані та не доведені, що вказані податкові накладні зареєстровані у встановленому порядку із дотриманням відповідних строків.

Водночас, обґрунтовуючи позовні вимоги та посилаючись на протиправність податкового повідомлення-рішення, позивач посилається на те, що саме відповідачем створені штучні перешкоди в реєстрації податкових накладних, відповідальність та негативні наслідки по яким покладено на ТОВ «Фрутті».

Зокрема, позивач посилається на те, що ним неодноразово направлявся засобами електронного зв'язку договір про визнання електронних документів, проте Державною фіскальною службою України вказаний документ прийнято не було. Лише 13.02.2017 ТОВ «Фрутті» засобами електронної пошти в черговий раз направлено договір про визнання електронних документів №130220171, який згідно квитанції №2 від 14.02.2017 було прийнято на рівні ДФС України.

Разом з тим, позивачем не надано до суду належних і достатніх доказів оскарження дій податкового органу щодо відмови у реєстрації чи розірвання договору про визнання електронних документів, як причинах нездійснення реєстрації вищеперелічених податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вказаних вимог не заявлено позивачем і у межах даної справи.

Таким чином, проаналізувавши вищенаведене, суд дійшов висновку, що позивачем не дотримані вимоги Податкового кодексу України та Порядку №1246 щодо порядку та строків реєстрації вищевказаних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вказане порушення тягне за собою накладання на платників, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 Податкового кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації податкових накладних, штрафу в розмірі, визначеному пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, а саме 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування. - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів та 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що відповідачем правомірно застосовані штрафні санкції відповідно до частини першої статті 120-1 Податкового кодексу України - у розмірі 10 % у сумі 47 538,03 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, за затримку реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 475 380,26 грн. та у розмірі 30% у сумі 357 944,35 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, за затримку реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних від 31 до 60 календарних днів на суму ПДВ 1 193 147,83 грн.

З огляду на вищевикладене ГУ ДФС у м. Києві приймаючи оскаржуване податкове повідомлення-рішення діяло на підставі та в межах визначених повноважень, а тому підстави для скасування такого рішення відсутні.

Згідно із частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, доведена правомірність та обґрунтованість прийнятого ним оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Натомість, позивачем не надано належних доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

За таких обставин, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що адміністративний позов позивача не підлягає задоволенню.

Відповідно, враховуючи те, що у задоволенні позову слід відмовити, судові витрати відшкодуванню позивачу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 72-77, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Фрутті» (03039, м. Київ, проспект Лобановського, буд. 123, офіс 403, ідентифікаційний код 38984442) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.А. Качур