Справа № 823/2483/18
Суддя: В.В. Гаращенко
Дата ухвалення: 2018-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2018 року справа № 823/2483/18

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаращенка В.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Дорошенко Л.В.,

представника позивача: Станкевич О.О. - за довіреністю,

представника відповідача: Литвиненко І.М. - за довіреністю,

розглянувши за правилами загального позовного провадження в місті Черкаси адміністративну справу за позовом приватного підприємства «Надія» до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про визнання дій протиправними та скасування постанов, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Надія» звернулось до суду з адміністративним позовом до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради, в якому просить:

- визнати дії відповідача з проведення позапланової перевірки стосовно позивача на об'єкті будівництва по вул. Гоголя, 251 у м. Черкаси протиправними;

- визнати протиправними та скасувати постанови №16/443, №17/444 та №18/445 про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.06.2018.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що листом від 10.05.2018 та повторно листом 23.05.2018 повідомив відповідача про неможливість допущення представників управління ДАБК Черкаської міської ради до проведення перевірки на об'єкті по вул. Гоголя, 251 у м. Черкаси.

Внаслідок своєї відсутності під час проведення перевірки позивач не мав змогу пересвідчитись у правомірності призначення та проведення позапланової перевірки, а також надати пояснення чи зауваження стосовно предмета перевірки та дій посадових осіб при оформленні її результатів.

За відсутності суб'єкта містобудування та з урахуванням повідомлень останнього про неможливість допуску посадових осіб відповідача на об'єкт, відповідач не мав законних підстав для перебування на об'єкті та діяв поза межами наданих йому повноважень, склавши за результатами перевірки акт №58 від 25.05.2018 замість оформлення недопуску, яке фактично мало місце за вказаних обставин.

Згідно з актом №58 строк проведення заходу державного контролю визначено з 10.00 год. 10.05.2018 до 16.00 год. 25.05.2018, що становить 12 робочих днів, тобто строк проведення позапланової перевірки продовжено, однак позивач про це так само не проінформований.

Постанови №16/443, №17/444 та №18/445 складені та підписанні після спливу строків, передбачених п. 16 Порядку №244, не уповноваженою на такі дії посадовою особою - першим заступником начальника управління ДАБК ЧМР ОСОБА_3, який, водночас, є посадовою особою, яка брала безпосередню участь у проведенні позапланової перевірки та документально оформляла її результати.

Позивач також зазначає, що мав право на виконання будівельних робіт на вказаному об'єкті, що підтверджується дозволом на будівельні роботи №ЧК 31, який видано 24.05.2018, і саме на підставі цього дозволу робітниками позивача розпочато будівельні роботи на об'єкті, проте відповідач під час проведення перевірки не з'ясовував, чи наявна у позивача наявність містобудівної документації, і взагалі не був допущений на об'єкт для проведення перевірки, тому факт вчинення правопорушень, передбачених п. 3 ч. 2 ст. 2, п. 6 ч. 2 ст.2, п.5 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», не підтверджується належними та допустимими доказами.

В судовому засіданні представник позивача підтримала заявлений позов та просила його задовольнити.

У відзиві на адміністративний позов та в судовому засіданні представник відповідача просила в його задоволенні відмовити повністю, посилаючись на ту обставину, що 03.05.2018 на адресу ПП «Надія»: вул. О. Дашкевича, 27, м. Черкаси рекомендованим листом надіслано повідомлення про проведення позапланової перевірки у період з 10.05.2018 по 23.05.2018, яке уповноважена особа ПП «Надія» отримала 05.05.2018, отже ПП «Надія» належним чином повідомлено про проведення позапланової перевірки.

Окрім цього, уповноваженій особі ПП «Надія» Макарову В.А. пред'явлені посвідчення та підстави перевірки, надано копію направлення.

Представник відповідача звернула увагу, що дозвіл на виконання будівельних робіт на об'єкті перевірки позивач отримав лише 24.05.2018, а отже проводити будівельні роботи на об'єкті перевірки мав право лише з 24.05.2018.

Проте, станом на початок проведення перевірки, а саме на 10.05.2018 спеціалістами управління зафіксовано виконання будівельних робіт, а отже будівельні роботи виконувались без відповідного дозволу, що відображено в матеріалах перевірки.

Під час перевірки зафіксовано, що позивач проводить роботи з улаштування фундаментів: бетонування, армування ростверків, монтаж опалубки. Вказані роботи не є підготовчими, також крім відсутності дозволу на виконання будівельних робіт, позивач не забезпечив здійснення авторського та технічного нагляду на об'єкті будівництва.

Щодо розгляду матеріалів перевірки, то оскільки керівник або уповноважена особа ПП «Надія» на складання матеріалів перевірки не з'явились, в матеріалах перевірки зроблений відповідний запис та частина протоколу де зазначаються їх пояснення, зауваження та додатки залишилась не заповненою.

Відповідно, матеріали перевірки надіслані поштою з інформацією про дату і час розгляду справи про адміністративне правопорушення, які отримано уповноваженою особою ПП «Надія» 01.06.2018.

08.06.2018 до управління надійшло письмове клопотання про перенесення розгляду справи від уповноваженої особи ПП «Надія» Станкевич О.О.

Взявши до уваги клопотання, розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та адміністративного правопорушення перенесено на 11.06.2018, і оскільки перевірка закінчена 25.05.2018, а останній день розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності припадав на 09.06.2018 - вихідний, тому розгляд перенесений на перший робочий день, а саме на 11.06.2018. Виходячи з викладеного ПП «Надія» належним чином повідомлено про розгляд справи.

Отже, представник відповідача вважає, що перевірка проведена з дотримання встановленого порядку, задокументовані факти свідчать про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства, а тому постанови про накладення штрафів прийняті правомірно.

У відповіді на відзив представник позивача зазначила, що у зверненні ОСОБА_5 від 20.04.2018 №3127-2, на підставі якого призначено перевірку, не зазначено ні суб'єкта містобудування, ні порушені ним законодавчі вимоги, з огляду на що у посадових осіб відповідача не було об'єктивних причин розглядати відповідну заяву як належну підставу для проведення позапланової перевірки.

Окрім цього, вручення уповноваженому працівнику службового посвідчення та направлення на проведення перевірки не засвідчує його участь у проведенні перевірки.

Представник позивача вказала, що перевірку продовжено з 24.05.2018 по 25.05.2018, однак нового направлення відповідачем не видано, його копія не вручалась позивачу.

Об'єкт, визначений відповідачем для проведення перевірки, не є тим об'єктом, на якому фактично зафіксовані порушення, тому що розпорядчі акти відповідача передбачають проведення перевірки за адресою: вул. Гоголя, 251/1 у м. Черкаси, тоді як оскаржені постанови передбачають відповідальність за вчинене порушення на об'єкті за адресою: вул. Гоголя, 251 у м. Черкаси.

Визначення класу наслідків об'єкта для конкретизації виявленого правопорушення посадовими особами відповідача взагалі не здійснювалось, а клас наслідків СС2 встановлено на підставі відомостей з дозволу на виконання будівельних робіт, виданого позивачу.

Як стверджує представник позивача, підтвердження факту належного повідомлення представника про перенесені дату та час розгляду справи не є допустимим доказом достовірності зазначених обставин.

На думку представника позивача перший заступник керівника управління ДАБК ЧМР ОСОБА_3 не наділений повноваженнями щодо прийняття оскаржуваних постанов, оскільки такими повноваженнями наділений виключно керівник управління, якого відсторонено від посади станом на час прийняття постанов.

У запереченні на відповідь відповідач вказав на безпідставність та недоведеність тверджень представника позивача щодо порушення порядку проведення архітектурно-будівельного контролю та правомірності притягнення позивача до відповідальності.

Заслухавши пояснення учасників справи, повно, всебічно, об'єктивно дослідивши надані у справі докази, надавши їм юридичну оцінку, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради (далі - управління ДАБК) надійшло звернення ОСОБА_5 від 20.04.2018 щодо проведення перевірки законності будівництва ПП «Надія» по вул. Гоголя, 251, із вказівкою, що будівельні роботи проводяться без дозвільних документів.

03.05.2018 на адресу ПП «Надія»: вул. О. Дашкевича, 27, м. Черкаси рекомендованим листом надіслано повідомлення про проведення позапланової перевірки у період з 10.05.2018 по 23.05.2018, яке отримано уповноваженою особою ПП «Надія» 05.05.2018.

Відповідно до направлення №58 від 10.05.2018 та наказу №65 від 10.05.2018 проведення перевірки передбачено у період з 10.05.2018 по 23.05.2018.

На виконання наказу та направлення, для проведення позапланового заходу першим заступником начальника управління ДАБК ОСОБА_3 та головним спеціалістом відділу контролю управління ОСОБА_6 10.05.2018 здійснено вихід на об'єкт перевірки «будівництво житлового будинку за адресою: м. Черкаси, вул. Гоголя, 251/1».

Уповноваженій особі ПП «Надія» за довіреністю Макарову В.А. пред'явлені посвідчення та підстави перевірки, надано копію направлення, про що свідчить його підпис на направленні та не спростовано позивачем.

Наказом відповідача №73 від 23.05.2018 продовжено строк проведення перевірки з 23.05.2018 по 25.05.2018.

За результатами перевірки посадовими особами, які проводили перевірку складено акт №58 від 25.05.2018, яким зафіксовано, що суб'єкт містобудування приватне підприємство «Надія», який є замовником будівництва об'єкта проводить містобудівну діяльність і виконує функції замовника і підрядника одночасно, під час перевірки в період з 10.05.2018 по 23.05.2018 виконує будівельні роботи без отримання дозволу на їх виконання на об'єкті, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з середніми наслідками (СС2).

ПП «Надія» під час перевірки в період з 10.05.2018 по 23.05.2018 проводить роботи з улаштування фундаментів: бетонування, армування ростверків, монтаж опалубки. Вказані роботи не є підготовчими.

Замовник ПП «Надія» не забезпечив здійснення авторського та технічного нагляду на об'єкті будівництва під час виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, що є порушенням п. 7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5 порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 «Деякі питання підготовчих та будівельних робіт», ч. 1, 2, 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність».

На підставі акту перевірки наведеними посадовими особами складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №№15, 16, 17 від 25.05.2018 якими окремо зафіксовано кожне з виявлених порушень: виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання; замовник ПП «Надія» не забезпечив здійснення авторського нагляду на об'єкті будівництва під час виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання; замовник ПП «Надія» не забезпечив здійснення технічного нагляду на об'єкті будівництва під час виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання.

На підставі матеріалів перевірки першим заступником начальника управління ДАБК ОСОБА_3 прийняті:

- постанова №16/443 від 11 червня 2018 року про накладення штрафу в сумі 651940 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої приватне підприємство «Надія» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме: виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2);

- постанова №17/444 від 11 червня 2018 року про накладення штрафу в сумі 88100 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої приватне підприємство «Надія» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме: незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством;

- постанова №18/445 від 11 червня 2018 року про накладення штрафу в сумі 70480 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11 червня 2018 року, відповідно до якої приватне підприємство «Надія» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.5 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме: незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством.

Вирішуючи питання про правомірність наведених постанов відповідача, суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» 17 лютого 2011 року №3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Згідно ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За змістом п. 6 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

З огляду на вказані положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» звернення фізичної особи ОСОБА_5 про порушення ПП «Надія» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності є належною підставою для проведення перевірки підприємства уповноваженим органом архітектурно-будівельного контролю - управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради на об'єкті будівництва за адресою: м. Черкаси, вул. Гоголя, 251.

ОСОБА_5 у своїй заяві повідомив про виконання ПП «Надія» за вказаною адресою будівельних робіт за відсутності відповідного дозволу, тому твердження позивача про необґрунтованість призначення перевірки є безпідставним. Закон не передбачає обов'язку заявника - фізичної особи перелічувати усі можливі порушення під час будівництва та обґрунтовувати необхідність проведення перевірки з посиланням на норми законів. Достатньо лише повідомлення про можливі порушення, решту повинен перевірити уповноважений орган під час позапланового заходу.

Щодо порушення порядку проведення перевірки суд зазначає, що у відповідності до ч. 11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V плановий чи позаплановий захід щодо суб'єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до абз. 11 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553) під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Позивач не заперечує завчасне отримання повідомлення про проведення перевірки та ознайомлення уповноваженого представника Макарова В.А. з направленням на її проведення №58 від 10.05.2018.

Отже, посилання позивача на необхідність оформлення відповідачем акту про недопуск до проведення перевірки є безпідставними.

З аналогічних підстав суд відхиляє посилання позивача на перебування директора ПП «Надія» у відпустці, як підставу для відкладення перевірки, оскільки перевірка розпочата з відома уповноваженого представника за довіреністю від 26.01.2017, яка видана строком на три роки.

Щодо виконання будівельних робіт за відсутності дозволу на їх виконання, суд звертає увагу на наступне.

В розумінні положень п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовником визнається фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Відповідно до ч. 1 ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Частиною 3 ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт не дає права на виконання будівельних робіт.

Як встановлено матеріалами перевірки, ПП «Надія» проводить роботи з улаштування фундаментів: бетонування, армування ростверків, монтаж опалубки.

В розумінні п. 2 Порядку проведення підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 (далі - Порядок №466) підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під'їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

З наведених норм Порядку №466 вбачається, що створення фундаменту споруди в будь-якому випадку не може визнаватись підготовчими роботами та по своїй суті є будівельними роботами.

Суд приймає до уваги, що позивач станом на дату початку проведення перевірки, 10.05.2018, не мав дозволу на виконання будівельних робіт.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» містить пряму заборону розпочинати виконання будівельних робіт до отримання відповідного дозволу. Якщо ж виконання будівельних робіт відбулось, то порушення вважається вчиненим, навіть за умови подальшого отримання дозволу про початок виконання будівельних робіт.

Посилання позивача про наявність дозволу на виконання будівельних робіт №ЧК31 не звільняє його від відповідальності за вчинене порушення, оскільки вказаний дозвіл датовано 24.05.2018, тобто після початку проведення перевірки.

Суд зважає на ту обставину, що будівництво багатоповерхового будинку вимагає спорудження котловану та будівництва фундаменту споруди, яке відбувається протягом тривалого проміжку часу. Отже, позивач допустив виявлене порушення, ще до подачі ОСОБА_5 заяви від 20.04.2018 про проведення перевірки.

Одночасно суд зазначає, що позивач подав до управління ДАБК Черкаської міської ради декларацію про початок виконання підготовчих робіт на об'єкті будівництва за адресою: м. Черкаси, вул. Гоголя, 251/1. Вказана декларація зареєстрована управлінням 08.06.2017 за №ЧК95.

Окрім цього, позивач подав до управління ДАБК Черкаської міської ради декларацію про початок виконання підготовчих робіт на об'єкті будівництва за адресою: м. Черкаси, вул. Гоголя, 251/2. Вказана декларація зареєстрована управлінням 08.06.2017 за №ЧК04.

Як встановлено в судовому засіданні, присвоєних адрес з номерами « 251/1» та 251/2» по вул. Гоголя в м. Черкаси не існує, натомість існує лише порядковий номер « 251», що також підтверджується відомостями, які містяться в договорі суперфіцію від 23.09.2016, укладеного між Черкаською обласною державною адміністрацією та приватним підприємством «Надія» щодо земельної ділянки площею 0,3 га по вул. Гоголя, 251 у м. Черкаси, кадастровий номер :04:017:0051.

Отже, наявність у позивача зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих робіт не надають йому права розпочинати будівельні роботи, в силу прямої заборони встановленої ч. 3 ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Щодо здійснення авторського та технічного нагляду суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року №687-XIV для створення об'єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає, зокрема, будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об'єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування.

За змістом положень ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Нормами постанови Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 №903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури» закріплено, що цей порядок визначає механізм здійснення авторського та технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств).

В розумінні п. 2 Порядку авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого вказаною постановою Кабінету Міністрів України авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Згідно п. 5 Порядку технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого вказаною постановою Кабінету Міністрів України особи, що здійснюють технічний нагляд: 1) проводять перевірку: наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об'єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо; відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів; відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно-кошторисній документації; виконання підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду; 2) ведуть облік обсягів прийнятих і оплачених будівельно-монтажних робіт, а також будівельно-монтажних робіт, виконаних з недоліками; 3) проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів; 4) повідомляють підряднику про невідповідність виробів, матеріалів та обладнання вимогам нормативних документів; 5) оформляють акти робіт, виконаних з недоліками; 6) беруть участь у проведенні перевірки: робочою комісією якості окремих конструкцій і вузлів, будівельно-монтажних робіт усіх видів, відповідності змонтованого спецобладнання, устатковання і механізмів технічним умовам; органами державного нагляду та архітектурно-будівельного контролю; 7) виконують інші функції, пов'язані з технічним наглядом на відповідному об'єкті.

З наведених норм законодавства слідує висновок, що авторський та технічний нагляд здійснюються під час будівництва об'єкта з метою дотримання проектних рішень закладених у проекті будівництва та відповідності матеріалів, які використовуються вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів в тому числі, що стосується якості будівельних матеріалів.

Дані про осіб, які здійснюють авторський та технічний нагляд за процесом будівництва вносяться до дозволу на виконання будівельних робіт, форма якого затверджена в Додатку 9 до Порядку №466.

За змістом ч. 7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Отже, здійснення авторського та технічного нагляду за процесом будівництва можливо лише після затвердження у встановленому законом порядку проекту будівництва, а також одержання дозволу на виконання будівельних робіт. В протилежному випадку здійснення авторського та технічного нагляду знаходиться поза межами правового поля, оскільки здійснення авторського та технічного нагляду за процесом самочинного будівництва законодавством не передбачено.

З цих підстав суд відхиляє посилання позивача на здійснення авторського та технічного нагляду за процесом будівництва об'єкта по вул. Гоголя, 251 у м. Черкаси.

Щодо визначення класу наслідків будівництва спірного об'єкта суд зазначає, що згідно зі ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» усі об'єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - CCI; середні наслідки - СС2; значні наслідки - ССЗ.

До незначних наслідків (CCI) не можуть бути віднесені об'єкти характеристики можливих наслідків від відмови (стану об'єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують: рівень можливої небезпеки для здоров'я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об'єкті, - 50 осіб; рівень можливої небезпеки для здоров'я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об'єкті, - 100 осіб; рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов'язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об'єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат; пам'ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»; нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам'яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам'ятки); об'єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об'єкти підвищеної небезпеки»; житлові будинки понад чотири поверхи; об'єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об'єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Отже, визначення класу наслідків об'єкта головним спеціалістом управління ДАБК Черкаської міської ради відповідає вказаним вимогам закону.

При цьому, на переконання суду посилання позивача на неправомірність визначення класу наслідків будівництва можливе лише у випадку неправильного визначення такого класу органом архітектурно-будівельного контролю. Тоді, як в даному випадку позивач не заперечує, що вказаний об'єкт віднесений за класом наслідків - СС2, що також відображено в дозволі на виконання будівельних робіт №ЧК31 від 24.05.2018.

Отже, віднесення спірного об'єкта будівництва до класу наслідків СС2 є доведеним та відповідає вимогам закону.

Щодо розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за відсутності представника позивача, суд виходить з такого.

Відповідно до п. 21 Порядку №553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Суд встановив, що матеріали перевірки надіслані позивачу поштою з інформацією про дату і час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 08.06.2018 о 10 год. 00 хв., які отримано уповноваженою особою ПП «Надія» 01.06.2018, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №005.

В судовому засіданні встановлено, що 08.06.2018 до управління надійшла уповноважена особа ПП «Надія» Станкевич О.О. із письмовим клопотанням про перенесення розгляду справи. Взявши до уваги клопотання, розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності керівник управління в присутності головного спеціаліста управління ОСОБА_6, головного спеціаліста - юрисконсульта управління Литвиненко І.М. та уповноваженої особи ПП «Надія» Станкевич О.О. переніс розгляд справи на 11.06.2018.

Відповідно до п. 16 Порядку накладення штрафів у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06.04.1995 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Враховуючи, що останній день строку розгляду справи припав на 11.06.2018, а також належне повідомлення ПП «Надія» 01.06.2018 та 08.06.2018 про розгляд справи, суд дійшов висновку про правомірність розгляду такої справи без участі ПП «Надія».

В цьому контексті суд також враховує, що позивач не надав під час судового розгляду спору беззаперечних доказів, які можуть спростувати факт вчинення правопорушень.

Абзацом 2 п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР передбачено, що суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: 3) виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Пунктами 5, 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачена відповідальність за незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб; незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством, - у розмірі п'ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В контексті наведених вимог законів, суд зазначає, що замовник будівництва має право розпочинати будівельні роботи виключно після отримання дозволу на початок виконання робіт. Виконання будівельних робіт до моменту отримання вказаного дозволу є самочинним будівництвом та є підставою для притягнення замовника будівництва до відповідальності.

Щодо решти аргументів сторін, суд звертає увагу, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Суд при вирішенні спору враховує приписи статті 2 КАС України, відповідно до якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, добросовісно, розсудливо та безсторонньо, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Підсумовуючи наведене, суд зазначає, що в ході судового розгляду справи не знайшли свого підтвердження посилання позивача про незаконність оскаржених постанов, а тому виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства, суд не вбачає підстав для задоволення адміністративного позову.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 72, 76, 90, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Сплачену суму судових витрат залишити за позивачем.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана з врахуванням особливостей закріплених п. 15.5 Перехідних положень КАС України протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення виготовлено 03 грудня 2018 року.

Суддя В.В. Гаращенко