Справа № 823/2401/18
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2018-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/2401/18 Суддя (судді) суду 1-ї інстанції:
ПОСТАНОВА

Іменем України

27 листопада 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Ганечко О.М.,

Федотова І.В.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 31 серпня 2018 року у справі за адміністративним позовом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради Черкаської області до ОСОБА_4 про зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив зобов'язати відповідача знести за власний рахунок самочинно збудовану господарську будівлю по АДРЕСА_1.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 31 серпня 2018 року позов задоволено.

Відповідач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з'ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що підстави для знесення спірної будівлі відсутні.

Позивач у відзиві на апеляційну скаргу просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_5 на праві приватної власності належить земельна ділянка з цільовим призначенням будівництво і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, площею 0,0970 га за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку від 11.08.2009 НОМЕР_1.

На підставі звернення ОСОБА_6 від 25.10.2017 № С-418 співробітниками відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради Черкаської області 24 листопада 2017 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил при проведенні будівельних робіт по АДРЕСА_1.

За результатами перевірки складено акт від 24.11.2017 № 278, яким встановлено, що відповідачем самочинно без отримання дозвільних документів на будівництво проводилось будівництво господарської будівлі розмірами близько 5 м. на 8,2 м., готовність об'єкту складає 80 %, чим порушено вимоги ч. 1 ст. 34 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п. 5, 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011.

У зв'язку з наведеним, головним спеціалістом відділу ДАБК Уманської міської ради ОСОБА_8 видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт № 180 від 24.11.2017, яким з метою усунення виявлених порушень зобов'язано відповідача зупинити виконання будівельних робіт з будівництва господарської будівлі по АДРЕСА_1 до усунення допущених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Про виконання припису відповідачу необхідно було повідомити позивача до 27.11.2017.

Відповідно до складеного 24.11.2017 припису № 181 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, з метою усунення виявлених порушень відповідача зобов'язано усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а саме - ч. 1 ст. 34 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п. 5, 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011. Про припису відповідачу необхідно було повідомити позивача до 24.01.2018.

Крім того, за результатами вказаної вище перевірки відносно відповідача складено протокол про адміністративне правопорушення № 120 від 24.11.2017, за результатами розгляду якого 24.11.2017 начальником Відділу ДАБК Уманської міської ради Чорною В.Г. винесено постанову № 120 про притягнення відповідача до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.196 КУпАП

Вказана постанова у встановленому законом порядку відповідачем не оскаржувалась, 08.12.2017 відповідачем сплачено застосований згідно з цією постановою штраф у повному розмірі.

Відповідно до постанови № 8 від 15.02.2018 про закриття справи про адміністративне правопорушення 2017 начальник Відділу ДАБК Уманської міської ради Чорна В.Г., розглянувши протокол про адміністративне правопорушення № 8 від 14.02.2018, акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих будівельних робіт № 19 від 14.02.2018, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 181 від 24.11.2017, пояснення від ОСОБА_5, довідку від центру надання адміністративних послуг, установила, зокрема, що станом на 14.02.2018 умови припису № 181 від 24.11.2017 відповідачем не виконано, із пояснень відповідача станом на 14.02.2018 нею подано пакет документів до центру надання адміністративних послуг для отримання будівельного паспорта по АДРЕСА_1, після чого одразу подасть повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Постановою № 8 від 15.02.2018 справу про адміністративне правопорушення щодо відповідача було закрито, у зв'язку з тим, що нею станом на 14.02.2018 проводились дії щодо виконання умов припису № 181 від 24.11.2017 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Відповідач 26 лютого 2018 року надав до відділу ДАБК Уманської міської ради повідомлення про початок будівельних робіт щодо «Будівництва гаража-господарської будівлі» по АДРЕСА_1, однак листом від 27.02.2018 № 166 вказане повідомлення було повернуто відповідачу, у зв'язку з тим, що воно оформлене з порушенням установлених вимог, а саме - відсутня інформація про будівельний паспорт об'єкта будівництва.

Відповідно до листа відділу архітектури, містобудування та кадастру Уманської міської ради від 15.02.2018 № 164 судом встановлено, що на суміжній земельній ділянці по АДРЕСА_1 на відстані 2,5 м. від будівлі, що проектується розташований житловий будинок. А тому враховуючи, що наміри забудови не відповідають п.3.13 та додатку 3.1 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», при яких відстань між будівлями та спорудами має бути не менше 8 м., відповідачу було відмовлено у видачі будівельного паспорта.

З метою перевірки виконання вимог припису № 181 від 24.11.2017 співробітником позивача 29 травня 2018 року проведено позапланову перевірку дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: «Будівництво господарської будівлі за адресою: АДРЕСА_1», за результатами якої складено акт № 89 від 29.05.2018.

В ході проведеної 29.05.2018 перевірки було встановлено, що припис Відділу ДАБК Уманської міської ради відповідачем не виконано, а саме - документи, що дають право на початок виконання будівельних робіт Відділом ДАБК Уманської міської ради не зареєстровано, самочинне будівництво не демонтовано, що є порушенням вимог пп.а п.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За фактом виявленого правопорушення відносно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення № 35 від 29.05.2018 та винесено постанову № 35 від 30.05.2018 по справі про адміністративне правопорушення, згідно з якою відповідача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено на останню адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн 00 коп.

Постанова № 35 від 30.05.2018 по справі про адміністративне правопорушення у встановленому законом порядку відповідачем не оскаржувалась.

Враховуючи викладене, позивач звернувся до суду з позовом про знесення спірної будівлі.

Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про те, що відповідач в установлений строк добровільно не виконав вимоги, встановлені у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а тому позов підлягає задоволенню.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року № 687-ХІV (далі - Закон № 687-ХІV) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

За змістом статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно із частиною першою статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

На підставі статті 376 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил (частина перша). Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього (частина друга). У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов'язана відшкодувати витрати, пов'язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану (частина сьома).

Частиною першою статті 38 Закону № 3038-VI передбачено, що в разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Отже, позов про знесення самочинно збудованого об'єкта містобудування може бути пред'явлено органом державного архітектурно-будівельного контролю до суду в разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимог, встановлених у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Як зазначалося, позивачу виносився припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил у зв'язку зі здійсненням будівництва господарської споруди без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що у визначений у приписі строк, станом на час звернення позивача до суду та на час розгляду справи, вимоги припису відповідачем усунуто не було. При цьому, матеріали справи містять докази повернення відповідачу повідомлення про початок спірних будівельних робіт у зв'язку із відсутністю паспорта об'єкта будівництва, у видачі якого, у свою чергу, було відмовлено з підстав невідповідності намірів будівництва п.3.13 та додатку 3.1 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», при яких відстань між будівлями та спорудами має бути не менше 8 м., проте на суміжній земельній ділянці по АДРЕСА_1 на відстані 2,5 м. від спірної будівлі розташований житловий будинок.

Таким чином, документ, який дає право виконувати спірні будівельні роботи, відсутній, а його видача є неможливою у зв'язку із невідповідністю розташування об'єкта будівництва вимогам будівельних норм.

Відповідно до частини десятої статті 41 Закону № 3038-VI суб'єкт господарювання має право звернутися до суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю. Згідно із частиною другою статті 38 Закону № 3038-VI за рішенням суду самочинно збудований об'єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов'язаних зі знесенням об'єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво. У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об'єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Отже, відповідач без розробленої документації та відповідних дозвільних документів здійснював спірне будівництво, що відповідно до частини першої статті 376 ЦК дає підстави для визначення цієї будівлі об'єктом самочинного будівництва. При цьому, винесений позивачу припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил є чинним, відомості про його оскарження відповідачем відсутні. Доказів про те, що у строк, визначений у приписі та станом на час розгляду справи вимоги припису виконані та отримано дозвільну документацію на спірне будівництво - відсутні.

Ураховуючи те, що відповідач без дозвільних документів з порушеннями будівельних норм і правил провів спірне будівництво, а також не виконав у встановлений строк вимоги припису, колегія суддів на підставі положень статті 376 ЦК вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про задоволення позовних вимог та зобов'язання відповідача знести об'єкт самочинного будівництва.

Аналогічну позицію у подібних правовідносинах висловила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 жовтня 2018 року по справі № 826/12543/16.

Відповідно до частини п'ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про задоволення позову.

Відповідно до пункту 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов'язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки гуртуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 34, 243, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 31 серпня 2018 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя О.М. Ганечко

Суддя І.В. Федотов

Повний текст постанови складений 30.11.2018.