Справа № 813/2876/18
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2018-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №813/2876/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2018 року

зал судових засідань № 6

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Гулика А.Г.,

за участю:

секретаря судового засідання Курпіти П.І.,

позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_3 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області про скасування рішення, зобовязання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області (далі КДКА Львівської області), в якому позивач просить суд:

- скасувати рішення кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області №32/15 від 31.05.2018;

- зобовязати відповідача провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Ухвалою від 10.07.2018 суддя залишив позовну заяву без руху.

Ухвалою від 06.08.2018 суддя прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі.

12.10.2018 представник відповідача подала відзив на позовну заяву.

16.10.2018 позивач подав відповідь на відзив.

23.10.2018 представник відповідача подала заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву.

Ухвалою від 05.11.2018 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішенням відповідача відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту з підстав отримання ним оцінки за результатами письмової частини іспиту, що є нижчою ніж необхідною для допуску до наступної частини кваліфікаційного іспиту. Позивач зазначає, що не погоджується з вказаним рішенням відповідача, оскільки вважає, що члени кваліфікаційної палати КДКА Львівської області, які проводили оцінювання, дійшли хибного висновку щодо незадовільного рівня знань позивача.

Відповідач 12.10.2018 подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити в задоволенні позову повністю. Відзив обґрунтований тим, що позивач під час складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю, а саме при виконанні письмових завдань допустив значні недоліки у складених процесуальних документах, у процесуальних документах відсутні посилання на норми матеріального та процесуального права, процесуальні документи не відповідають визначеній законом процесуальній формі. Кваліфікаційна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області розглянувши результат складення кваліфікаційного іспиту ОСОБА_3 прийняла рішення яким відмовила у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту. Відповідач зазначає, що при прийнятті оскарженого рішення ним дотримано вимоги Порядку допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні.

Позивач 16.10.2018 подав до суду відповідь на відзив на позовну заяву, в якій зазначає, що аргументами у відзиві є власні оціночні твердження представника відповідача, який немає повноважень надавати власну оцінку виконаному позивачем письмовому завданню. Позивач зазначає, що такі повноваження мають лише ті члени кваліфікаційної палати КДКА Львівської області, які власне здійснювали оцінювання. Позивач також вказує на те, що кваліфікаційна палата КДКА Львівської області неправильно виставила оцінку за виконане перше та друге письмове завдання. Позивач вказує, що кваліфікаційна палата КДКА Львівської області оцінила виконане ним письмове завдання із порушенням правил оцінювання, передбачених Порядком, що є підставою для скасування оскарженого рішення та зобовязання провести повторний іспит.

Представник відповідача 22.10.2018 подала до суду заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву. Відповідно до якого зазначає, що доводи позивача про те, що представник відповідача адвокат ОСОБА_2 не входить до складу кваліфікаційної палати КДКА Львівської області, спростовуються довіреністю та службовим посвідченням, відповідно до яких її на підставі протоколу звітно-виборної конференції адвокатів Львівської області від 22.09.2017 обрано на посаду члена кваліфікаційної палати КДКА Львівської області.

Щодо посилань позивача на рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури з питань допуску осіб до кваліфікаційних іспитів, а також складання таких іспитів» від 01.03.2018 представник відповідача зазначила, що таке не має імперативного характеру, а носить для КДКА Львівської області лише рекомендаційний характер.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, наведених у позовній заяві та відповіді на відзив. Просив суд позов задовольнити повністю.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечила з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву та запереченнях на відповідь на відзив на позовну заяву. Просила суд в задоволенні позову відмовити повністю.

Заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що в задоволені позову необхідно відмовити повністю, з наступних підстав.

Суд встановив, що ОСОБА_3 05.12.2017 звернувся до відповідача із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю.

13.12.2017 рішенням кваліфікаційної палати КДКА Львівської області позивача допущено до складення кваліфікаційного іспиту, який відбувся 15.05.2018.

Позивач обрав письмовий білет №16, фабулу справи ІІ (10).

Згідно з відомістю з оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту КДКА Львівської області від 15.05.2018, двома членами кваліфікаційної палати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 виставлена сумарна кількість балів за всі завдання, яка становить 140. Відповідно оцінка (середній бал) за результатами письмового іспиту позивача становить 70 балів.

Відповідно до протоколу засідання кваліфікаційної палати КДКА Львівської області №31 від 15-30.05.2018 вирішено вважати ОСОБА_3 таким, що не склав кваліфікаційний іспит.

Згідно з протоколом засідання кваліфікаційної палати КДКА Львівської області від 31.05.2018 вирішено затвердити результати кваліфікаційного іспиту ОСОБА_3 та постановити рішення про відмову у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

31.05.2018 КДКА Львіської області прийнято рішення №32/15, яким відмовлено ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

При вирішенні спору по суті суд виходив з такого.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI.

Порядок проведення кваліфікаційного іспиту регулює Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, який затверджений рішенням ОСОБА_5 адвокатів України від 17.12.2013 №270 (далі Порядок).

Відповідно до ч.1 ст.6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених вказаним Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» особа, яка виявила бажання стати адвокатом та відповідає вимогам частин першої та другої статті 6 вказаного закону має право звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцем проживання із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту. Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту та перелік документів, що додаються до заяви, затверджуються ОСОБА_5 адвокатів України.

Як передбачено ч.2 ст.8 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури перевіряє відповідність особи вимогам, установленим частинами першою та другою статті 6 вказаного Закону. З метою перевірки повноти та достовірності відомостей, повідомлених особою, яка виявила бажання стати адвокатом, і за наявності письмової згоди такої особи кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, кваліфікаційна палата або визначений нею член палати можуть звертатися із запитами до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських обєднань, що зобовязані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати необхідну інформацію.

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом.

Згідно з ч.2 ст.9 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону.

Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються ОСОБА_5 адвокатів України.

Відповідно до ч.4 ст.9 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може бути допущена до складення такого іспиту повторно не раніше ніж через шість місяців. Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит повторно, може бути допущена до наступного кваліфікаційного іспиту не раніше ніж через один рік.

Частиною 5 статті 9 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом тридцяти днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобовязати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Відповідно до ч.1 розділу 4 Порядку організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. У засіданні палати з правом голосу може брати участь голова КДКА.

Згідно з ч 2. розділу 4 Порядку кваліфікаційний іспит проводиться не рідше ніж один раз на три місяці. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія.

Відповідно до ч. 9 розділу 4 Порядку кваліфікаційний іспит складається з двох частин: письмового іспиту та усного іспиту, які складаються окремо.

Згідно з ч. 10 розділу 4 Порядку кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури на основі Програми складення кваліфікаційного іспиту формують та затверджують рішенням КДКА екзаменаційні білети, кожний з яких підписується головою КДКА та затверджується печаткою КДКА. Для складення письмового та усного іспитів формуються та використовуються окремі екзаменаційні білети (екзаменаційні білети для складення письмового іспиту та екзаменаційні білети для складення усного іспиту). Для виконання особами, які складають кваліфікаційний іспит, письмового висновку щодо правової позиції захисту або надання іншої правової допомоги, передбаченого розділом 4 програми складення письмового іспиту Програми складення кваліфікаційного іспиту та для включення до білетів для складення письмового іспиту науково-консультативна рада Національної асоціації адвокатів України розробляє фабули справ, що підлягають оновленню не менше ніж на 20% від їх загальної кількості не рідше ніж один раз на рік. Дані фабули передаються науково-консультативною радою Національної асоціації адвокатів України для їх використання КДКА.

Відповідно до ч. 11 розділу 4 Порядку одразу після закінчення відповідної частини кваліфікаційного іспиту голова кваліфікаційної палати (інша уповноважена особа) поміщає екзаменаційні білети у конверт та запечатує його. Екзаменаційні білети зберігаються у спеціально відведеному для цього та визначеному рішенням КДКА місці у запечатаному конверті.

Згідно з ч.12 розділу 4 Порядку на виконання письмової роботи та для підготовки до усної відповіді особі надається час, який повинен становити не менше двох годин та не повинен перевищувати шести годин для кожної частини іспиту. У випадку, коли письмовий іспит триває понад чотири години, усний іспит може бути призначений комісією на іншу дату.

Відповідно до ч.13 розділу 4 Порядку проведення письмового іспиту та оцінювання результатів його складення здійснюється у наступному порядку. Письмовий іспит складається першим. Перед початком письмового іспиту голова кваліфікаційної палати (інша уповноважена особа) в присутності інших членів палати та осіб, які допущені до складення іспиту, відкриває запечатаний конверт з екзаменаційними білетами та пропонує особам, які д виконання завдань, на яких і виконуються процесуальні документи та письмовий висновок. Оцінка кожного із чотирьох письмових завдань здійснюється двома членами кваліфікаційної палати, і головою КДКА, якщо останній бере участь у її засіданні, за шкалою від 0 до 30 балів. Середній бал за результатами складення письмового іспиту, вирахуваний як середньоарифметичне число від сумарної кількості виставлених балів, та не може перевищувати 120 і бути меншим за 80 балів. Результати оцінювання мають бути відображені у відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту особи та негайно передані голові кваліфікаційної палати. Особа, яка за результатами складення письмового іспиту отримала 80 балів і більше (максимум 120 балів), вважається такою, що успішно склала письмовий іспит.

Згідно з ч.1 розділу 5 Порядку рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про допуск/відмову до складення іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту/відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту приймається складом кваліфікаційної палати КДКА відкритим голосуванням простою більшістю голосів та підписується Головою КДКА, головою кваліфікаційної палати та секретарем КДКА.

Відповідно до ч.3 розділу 5 Порядку рішення про відмову видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту може бути оскаржене особою, якої воно стосується, до Вищої кваліфікаційної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дати його отримання.

Позивач в обґрунтування позовних вимог, посилається на те, що рішення кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області «Про відмову у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту» №32/15 від 31.05.2018 є протиправним, оскільки, на його думку, відповідач не оцінив виконані практичні завдання згідно з критеріями, наведеними у п.15 розділу 4 Порядку, а оцінив згідно з іншими критеріями, що не відповідає Порядку та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Вказані порушення стали підставою для неправильних висновків при оцінювані письмової частини кваліфікаційного іспиту, а тому оцінка є необґрунтовано заниженою.

Щодо вказаних обставин суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Тобто, за змістом вказаної правової норми вбачається, що завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а саме в захисті прав та інтересів фізичних та юридичних осіб від порушень з боку держави.

Такий підхід відповідає принципу поділу влади, що встановлений Конституцією України та уособлений в інших нормативно-правових актах, який заперечує надання суду повноважень втручатися у вільний розсуд (дискрецію) суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки за критеріями, визначеними статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Під дискреційними повноваженнями слід розуміти встановлені законом права і обов'язки владних суб'єктів, які визначають ступінь самостійності їх реалізації з урахуванням принципу верховенства права і полягають у тому, що при вчиненні дій та прийнятті рішень владний суб'єкт здійснює свої повноваження з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих дій або рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин (Рекомендація Комітету ОСОБА_6 Європи №R(80) 2 від 11.03.1980).

Завдання правосуддя полягає в гарантуванні дотримання вимог права та контролю за легітимністю прийняття рішень.

В спірному випадку відповідач КДКА Львівської області як суб'єкт владних повноважень, наділена повноваженнями щодо визначення рівня професійної підготовленості осіб, які мають намір займатися адвокатською діяльністю.

Суд, перевіряючи законність оскарженого рішення зазначає, що за своєю правовою природою повноваження КДКА Львівської області в частині підтвердження здатності особи займатися адвокатською діяльністю є дискреційними та належить до її виключної компетенції як уповноваженого законом органу.

Таким чином, доводи позивача стосовно того, що відповідач дійшов неправильного висновку при оцінювані письмової частини кваліфікаційного іспиту ОСОБА_3 та оцінка за такий іспит є необґрунтовано заниженою, суд відхиляє, оскільки такі зводяться до субєктивної оцінки позивачем відповідей на питання письмової частини кваліфікаційного іспиту, в той час як оцінювання відповідей на такі питання належить до виключної компетенції відповідача.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку про те, що рішення кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області «Про відмову у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту» №32/15 від 31.05.2018 є правомірним, а тому скасуванню не підлягає.

У звязку з тим, що рішення відповідача є правомірним, підстави для зобовязання його провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів відсутні, а тому в задоволенні позову в цій частині необхідно відмовити.

Доводи позивача про те, що представник відповідача ОСОБА_7 не має повноважень надавати власну оцінку виконаному ним письмовому завданню, суд вважає безпідставними, оскільки такі стосуються представництва нею інтересів відповідача в судовому засіданні, а не наданню власних оцінок письмовому завданню.

Суд також відхиляє посилання позивача на рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 01.03.2018 «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури з питань допуску осіб до кваліфікаційних іспитів, а також складання таких іспитів», оскільки викладені в ній позиції та висновки носять рекомендаційний характер під час ухвалення рішень щодо визнання особи такою, що не склала кваліфікаційний іспит, про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту, з питань допуску осіб до кваліфікаційних іспитів.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України та ч.3 ст.2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами ст.78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову необхідно відмовити повністю.

Щодо судових витрат суд зазначає наступне.

Позивач за подання позову сплатив судовий збір в сумі 1409,6 грн.

26.09.2018 позивач подав до суду клопотання про повернення переплаченого судового збору у розмірі 704,8 грн.

Позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру, за подання якої позивач сплатив судовий збір у відповідності до вимог ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», яка передбачає, що за кожну вимогу немайнового характеру сплачується судовий збір.

Відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень вказаного Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, підстави для повернення переплаченого судового збору відсутні, а судові витрати стягненню зі сторін не підлягають.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 73-76, 242, 244, 245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

в задоволенні позову ОСОБА_3 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області про скасування рішення, зобовязання вчинити дії відмовити повністю.

Судові витрати стягненню зі сторін не підлягають.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складене і підписане 29.11.2018.

Суддя А.Г. Гулик