Справа № 240/5269/18
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2018-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

05 грудня 2018 року м. Житомир справа №240/5269/18

категорія 11.5

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Попова О. Г., розглянувши позовну заяву Дочірнього підприємства "Фаворит ОПТ" Акціонерного товариства закритого типу "Фаворит" до Корольовського відділу державної виконавчої служби міста Житомир Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про визнання бездіяльність неправомірною, зобов'язання вчинити дії із скасування накладеного арешту на рахунках,

встановив:

Дочірнє підприємство "Фаворит ОПТ" Акціонерного товариства закритого типу "Фаворит" звернулось до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить визнати протиправною бездіяльність Корольовського відділу державної виконавчої служби міста Житомир Головного територіального управління юстиції у Житомирській області щодо утримання арештів на рахунках Дочірнього підприємства "Фаворит ОПТ" Акціонерного товариства закритого типу "Фаворит" неправомірною та зобов'язати Корольовський відділ державної виконавчої служби міста Житомир Головного територіального управління юстиції у Житомирській області вчинити дії із скасування накладеного арешту на рахунки Дочірнього підприємства "Фаворит ОПТ" Акціонерного товариства закритого типу "Фаворит".

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2018 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зокрема, ухвалою суду від 19 листопада 2018 року встановлено факт пропуску позивачем строку звернення із позовом до суду, встановленого пунктом першим частини другої статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та зобов'язано надати до суду клопотання про поновлення строку звернення із позовом до суду разом із сукупністю належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення із позовом до суду.

Так, на виконання ухвали суду від 19 листопада 2018 року позивачем було надано клопотання про поновлення пропущення строку на оскарження від 30 листопада 2018 року. На підтвердження поважності причин пропуску строку звернення із позовом до суду позивачем вказано, що про порушення своїх прав та законних інтересів Дочірнє підприємство "Фаворит ОПТ" Акціонерного товариства закритого типу "Фаворит" дізналося лише 03 вересня 2018 року та 27 жовтня 2018 року, а тому строк звернення із позовом до суду, встановлений частиною другою статті 122 КАС України, позивачем не пропущено.

Дослідивши матеріали позовної заяви та клопотання про поновлення пропущення строку на оскарження від 30 листопада 2018 року, суд дійшов висновку про необхідність повернення позовної заяви з наступних підстав.

Частиною другою статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені статтею 287 КАС України.

Пунктом першим частини другої статті 287 КАС України встановлено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до змісту позовної заяви та клопотання про поновлення пропущеного строку звернення із позовом до суду, спірні арешти були накладені у 2012-2013 роках, однак позивач щодо порушення своїх прав та законних інтересів дізнався лише 03 вересня 2018 та 27 жовтня 2018 року із отриманих відповідей з банків.

Водночас, із вказаною позовною заявою до Житомирського окружного адміністративного суду позивач звернувся лише 08 листопада 2018 року, що підтверджується відтиском поштового штемпеля на конверті, в якому надійшла позовна заява.

Суд також критично ставиться до доводів позивача в частині очікування правомірної поведінки відповідача та не порушення своїх прав і законних інтересів як поважну підставу для пропуску звернення із позовом до суду.

Положеннями статті 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 №3477-IV, рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення й застосування Конвенції (пункт 1 статті 32), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце в далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту з плином часу (п.51 рішення від 22.10.1996 за заявами №22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; п.570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Порівняльний аналіз термінів "довідався" та "міг довідатися" дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов’язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся по його захист до суду, недостатньо.

Позивач повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права, що також випливає із загального правила, встановленого частиною першою статті 77 КАС України, про обов’язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідач, навпаки, в такому випадку мусить довести, що інформацію про порушення можливо було отримати раніше.

Позиція суду також узгоджується із правовими висновками Верховного Суду України, викладеними у постанові від 16 листопада 2016 року у справі №6-2469цс16 та постанові від 22 лютого 2017 року у справі №6-17цс17.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що надані позивачем в порядку усунення недоліків позовної заяви докази та документи не спростовують факт пропуску строку звернення із позовом до суду, а також не підтверджують їх поважність.

Частиною першою статті 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини другої статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Пунктом дев'ятим частини четвертої статті 169 КАС України встановлено, що позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу. Відповідно до частини шостої статті 169 КАС України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Оскільки позивачем пропущено строк звернення із позовом до суду, встановлений пунктом першим частини другої статті 287 КАС України, а вказані у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду від 30 листопада 2018 року доводи не спростовують факт такого пропуску та не підтверджують його поважність, позовна заява Дочірнього підприємства "Фаворит ОПТ" Акціонерного товариства закритого типу "Фаворит" підлягає поверненню.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 243, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд,

ухвалив:

Позовну заяву Дочірнього підприємства "Фаворит ОПТ" Акціонерного товариства закритого типу "Фаворит" до Корольовського відділу державної виконавчої служби міста Житомир Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про визнання бездіяльність неправомірною, зобов'язання вчинити дії із скасування накладеного арешту на рахунках - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду, у строк та в порядку, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалу суду складено у повному обсязі: 05 грудня 2018 року.

Суддя О.Г. Попова