Справа № 703/914/16-а
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2018-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 703/914/16-а Суддя (судді) суду 1-ї інст.:
ПОСТАНОВА

Іменем України

27 листопада 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Ганечко О.М.,

Коротких А.Ю.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Смілянської міської ради Черкаської області на постанову Кам'янського районного суду Черкаської області від 23 червня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Смілянської міської ради Черкаської області про визнання протиправним та скасування рішення, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому з урахуванням зміни предмету позову просив: визнати протиправним (незаконним) і скасувати рішення Смілянської міської ради Черкаської області VII скликання від 01 березня 2016 року № 13-1/VII «Про дострокове припинення повноважень міського голови ОСОБА_4» та поновити його на посаді міського голови м. Сміли Черкаської області, стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за весь час вимушеного прогулу.

Постановою Кам'янського районного суду Черкаської області від 23 червня 2016 року позов задоволено:

- визнано протиправним та скасовано рішення Смілянської міської ради Черкаської області VII скликання від 01 березня 2016 року № 13-1/VII «Про дострокове припинення повноважень міського голови ОСОБА_4»;

- поновлено ОСОБА_4 на посаді міського голови м. Сміла Черкаської області;

- стягнуто зі Смілянської міської ради Черкаської області на користь ОСОБА_4 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 01 березня 2016 року по 23 червня 2016 року;

- стягнуто зі Смілянської міської ради Черкаської області на користь ОСОБА_4 витрати по оплаті правової допомоги в сумі 18 000 (вісімнадцять тисяч) грн.

Не погодившись з таким рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, у якій скаржник просив скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з'ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що оскаржуване рішення Смілянської міськради є правомірним, а тому підстави для його скасування та поновлення позивача на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відсутні.

Позивач у запереченнях на апеляційну скаргу просив відмовити у її задоволенні, посилаючись виключно на те, що особа, яка підписала апеляційну скаргу та сплатила судовий збір за її подання, не мала на це повноважень.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 01 серпня 2016 року постанову Кам'янського районного суду Черкаської області від 23 червня 2016 року скасовано та ухвалено нову, якою у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням, позивачем подано касаційну скаргу, за результатами розгляду якої постановою Верховного Суду від 28 березня 2018 року постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 01 серпня 2016 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Приймаючи таке рішення, суд касаційної інстанції звернув увагу на те, що позивач стверджував, що протокол засідання Смілянської міськради не відповідає фактичним подіям та питанням, які були розглянуті депутатами, а суд апеляційної інстанції безпідставно не дослідив відеозапис засідання ради, який міститься в матеріалах справи.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 05 травня 2018 року справу прийнято до провадження судді Лічевецького І.О. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2018 року справу прийнято до провадження Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною третьою статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) та частиною шостою статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у зв'язку із припиненням здійснення правосуддя Київським апеляційним адміністративним судо

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що відповідно до протоколу №1 1-ої сесії Смілянської міськради від 12 листопада 2015 року ОСОБА_4 обрано на посаду міського голови міста Сміла.

Рішенням Смілянської міськради XIII сесії VII скликання від 1 березня 2016 року №13-1/VІІ «Про дострокове припинення повноважень міського голови ОСОБА_4» достроково припинені повноваження позивача.

З преамбули вказаного рішення вбачається, що підставою дострокового припинення повноважень міського голови є те, що останній не забезпечує здійснення наданих йому повноважень, порушує Конституцію України.

При винесенні рішення №13-1/VII відповідач керувався пунктом 16 частини першої статті 26, статтею 42, частинами другою, третьою та одинадцятою статті 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Підставою для прийняття зазначеного рішення слугувало звернення 27 депутатів Смілянської міськради від 01 березня 2016 року, зі змісту якого вбачається, що воно подано в порядку вимог статей 11, 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», статті 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Не погодившись з таким рішенням, вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з позовом.

Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про те, що оскаржуване рішення прийняте за відсутністю законних підстав, необґрунтовано, з порушенням законів та встановленого порядку, а відповідачем не було доведено наявність обставин, у яких Смілянська міськрада звинувачувала позивача.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Згідно статті 140 Конституції України місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об'єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

За змістом частини першої статті 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР (далі - Закон №№ 280/97-ВР) місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об'єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Частиною першою статті 6 Закону № 280/97-ВР вказано, що первинним суб'єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада села, селища, міста.

Відповідно до статті 1 Закону № 280/97-ВР територіальна громада - жителі, об'єднані постійним проживанням у межах села, селища, міста, що є самостійними адміністративно-територіальними одиницями, або добровільне об'єднання жителів кількох сіл, що мають єдиний адміністративний центр; представницький орган місцевого самоврядування - виборний орган (рада), який складається з депутатів і відповідно до закону наділяється правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення.

Відповідно до частини другої статті 2 Закону № 280/97-ВР місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (частина перша статті 10 Закону № 280/97-ВР).

Конституційний Суд України у пункті 5 рішення від 26.03.2002 року № 6-рп/2002 зазначено, що місцеві ради не є органами державної влади, а є представницькими органами місцевого самоврядування, через які здійснюється право територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції та законів України.

На підставі частини 15 статті 46 Закону № 280/97-ВР порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради, з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Згідно частини першої статті 1 Регламенту роботи Смілянської міської ради, затверджений рішенням Смілянської міської ради міської ради Черкаської області від 17.11.2015 № 2-1/VII (далі - Регламент) смілянська міська рада (далі - рада) є виборним представницьким органом місцевого самоврядування, що складається з депутатів і відповідно до закону представляє територіальну громаду міста та здійснює від її імені та в її інтересах функції та повноваження місцевого самоврядування.

Відповідно до частини першої статті 45 Закону № 280/97-ВР сільська, селищна, міська, районна в місті (у разі її створення), районна, обласна рада складається з депутатів, які обираються жителями відповідного села, селища, міста, району в місті, району, області на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування.

За змістом частини першої статті 2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» від 11.07.2002 № 93-IV (далі - Закон № 93-IV) депутат сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - депутат місцевої ради) є представником інтересів територіальної громади села, селища, міста чи їх громад, який відповідно до Конституції України і закону про місцеві вибори обирається на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування на строк, встановлений Конституцією України.

Відповідно до частини другої статті 49 Закону № 280/97-ВР депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов'язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення.

Пунктом «й» частини другої статті 9 Регламенту передбачено, що депутат в порядку, визначеному регламентом, має право офіційно представляти виборців у міській раді та її органах.

Відповідно до частини третьої статті 11 Закону № 93-IV депутат місцевої ради є відповідальним перед виборцями свого виборчого округу і їм підзвітним.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що жителі міста Сміла мають конституційне право самостійно вирішувати питання місцевого значення. Таке право вони реалізують через представницький орган місцевого самоврядування - Смілянську міську раду, яку складають депутати, що обрані жителями міста Сміла у визначеному законом порядку. Таким чином, депутати міської ради є особами, що офіційно представляють інтереси жителів міста Сміла при вирішенні питань місцевого значення, виражають їх волю при прийнятті міською радою відповідних рішень.

У відповідності до частини першої статті 12 Закону № 280/97-ВР сільський, селищний, міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об'єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста. Згідно частини першої статті 14 Регламенту міський голова є головною посадовою особою територіальної громади.

Відповідно до частини шостої статті 42 Закону № 280/97-ВР при здійсненні наданих повноважень сільський, селищний, міський голова є підзвітним, підконтрольним і відповідальним перед територіальною громадою, відповідальним - перед відповідною радою, а з питань здійснення виконавчими органами ради повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольним відповідним органам виконавчої влади.

Частиною четвертою статті 14 Регламенту передбачено, що при здійсненні наданих повноважень міський голова є відповідальним перед радою, з питань здійснення виконавчими органами ради повноважень органів виконавчої влади - підконтрольним відповідним органам виконавчої влади.

За Конституцією України (частина друга статті 141) сільський, селищний, міський голова обирається відповідною територіальною громадою для того, щоб очолювати виконавчий орган ради та головувати на її засіданнях.

Аналіз викладеного свідчить, що міський голова є головною посадовою особою територіальної громади, у даному випадку міста Сміли. При цьому, враховуючи спірні правовідносини, що складися у даній справі між міським головою та міською радою, колегія суддів звертає увагу, що міський голова як посадова особа територіальної громади міста є підзвітним, підконтрольним і відповідальним перед відповідною територіальною громадою, інтереси якої, як зазначалося, представляють відповідні депутати Смілянської міської ради.

Відповідно до частини третьої статті 42 Закону № 280/97-ВР повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених статтею 79 цього Закону, що має наслідком звільнення його з посади.

Згідно з частиною другою статті 79 Закону № 280/97-ВР повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути також достроково припинені, якщо він порушує Конституцію або закони України, права і свободи громадян, не забезпечує здійснення наданих йому повноважень, а також у випадку, передбаченому Законом України "Про військово-цивільні адміністрації".

Відповідно до пунктів 3, 6, 9 частини другої статті 19 Закону № 280/97-ВР депутат місцевої ради має право: пропонувати питання для розгляду їх радою та її органами; вносити на розгляд ради та її органів проекти рішень з питань, що належать до їх відання, поправки до них; брати участь у дебатах, звертатися із запитами, ставити запитання доповідачам, співдоповідачам, головуючому на засіданні.

Згідно пункту 1 частини другої статті 11, частини першої статті 13 Закону № 93-IV При здійсненні депутатських повноважень депутат місцевої ради має також право на депутатське звернення, депутатський запит, депутатське запитання. Депутатське звернення - викладена в письмовій формі вимога депутата місцевої ради з питань, пов'язаних з його депутатською діяльністю, до місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб, а також керівників правоохоронних та контролюючих органів, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності, розташованих на території відповідної ради, здійснити певні дії, вжити заходів чи дати офіційне роз'яснення з питань, віднесених до їх компетенції.

Згідно пунктів 13, 16 частини першої статті 26 Закону № 280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: розгляд запитів депутатів, прийняття рішень по запитах; прийняття рішення щодо дострокового припинення повноважень сільського, селищного, міського голови у випадках, передбачених цим Законом;

Статтею 25 Закону № 280/97-ВР передбачено, що сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Аналіз викладеного свідчить, що повноваження міського голови можуть бути достроково припинені, якщо він порушує Конституцію або закони України, права і свободи громадян, не забезпечує здійснення наданих йому повноважень. При цьому, питання дострокового припинення повноважень міського голови може бути поставлене у зверненні депутатів міської ради.

Так, спірне рішення про припинення повноважень позивача як міського голови міста Сміла та його звільнення було прийняте на підставі звернення 27 депутатів Смілянської міської ради VII скликання від 01.03.2016, зміст якого зводиться до не забезпечення міським головою здійснення наданих йому повноважень та порушення ним законів України.

Вказане звернення погоджено на засіданні постійної комісії міської ради з питань місцевого самоврядування, депутатської діяльності та етики, законності, правопорядку, та боротьби з організованою злочинністю, запобіганню корупції, що підтверджується на явним в матеріалах справи протоколом № 5 від 29 лютого 2016 року.

Будь-яких доказів щодо порушення порядку розгляду звернення на засіданні комісії чи відкликання членами комісії своїх голосів матеріали справи не містять.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції вважає помилковим висновок суду першої інстанції про те, що думка громадян міста депутатами була проігнорована, оскільки доручень виборців на розгляд питання про дострокове припинення повноважень міського голови у депутатів не було.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону № 280/97-ВР виборці можуть давати своєму депутатові місцевої ради доручення на зборах під час його звітів чи зустрічей з питань, що випливають з потреб відповідного виборчого округу чи територіальної громади в цілому.

Отже, доручення депутату місцевої ради, дійсно, можуть надаватися виборцями. Такі доручення надаються на зборах під час його звітів чи зустрічей з депутатом. У відповідності до статті 17 Закону № 280/97-ВР надані виборцями доручення аналізуються та, на розглядаються у визначеному порядку.

Поряд із цим варто відмітити, що повноваження депутата місцевої ради як представника територіальної громади не обмежуються виключно дорученнями виборців. Депутат вправі без безпосереднього доручення вчиняти дії та брати участь у прийнятті відповідних рішень в інтересах жителів міста, які його обрали, висловивши таким чином йому свою довіру. При цьому, нормами чинного законодавства не передбачено, що дострокове повноважень міського голови може бути здійснене лише за відповідним дорученням виборців, що надане депутатам міської ради.

За таких обставин, посилання суду першої інстанції на те, що думка громадян міста депутатами була проігнорована, оскільки доручень виборців на розгляд питання про дострокове припинення повноважень міського голови у депутатів не було, є необґрунтованим.

Відповідно до частини третьої статті 79 Закону № 280/97-ВР повноваження сільського, селищного, міського голови за наявності підстав, передбачених частиною другою цієї статті, можуть бути припинені достроково за рішенням місцевого референдуму або за рішенням відповідної ради, прийнятим шляхом таємного голосування не менш як двома третинами голосів депутатів від загального складу ради.

З наведеної норми слідує, що вибір способу припинення повноважень міського голови - шляхом проведення референдуму чи шляхом таємного голосування депутатів, є дискреційним повноваженням міської ради, а тому вибір радою того чи іншого способу не може бути оцінено судом, так як обидва способи є допустимими та правомірними. Тому посилання суду першої інстанції на те, що пропозиція щодо проведення місцевого референдуму депутатами не вносилась є необґрунтованою, оскільки міською радою було обрано інший спосіб дострокового припинення повноважень міського голови - таємне голосування.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення прийнято на черговому пленарному засіданні сесії Смілянської міської ради що відбулося 01.03.2016.

Відповідно до частин першої, другої статті 50 Регламенту пленарне засідання є правоспроможним за умови участі у ньому більше половини від загального складу ради.

Участь депутатів визначається за їх підписами при реєстрації, яка проводиться перед початком засідання. Дані щодо реєстрації оголошуються головуючим на початку засідання.

Згідно наявним в матеріалах справи даним про реєстрацію депутатів Смілянської міської ради VII скликання на засідання 13 сесії міської ради 01.03.2016 були присутні 31 з 36 депутатів, тобто пленарне засідання було правоспроможним.

Частиною третьою статті 12 Закону № 280/97-ВР передбачено, що сільський, селищний, міський голова очолює виконавчий комітет відповідної сільської, селищної, міської ради, головує на її засіданнях.

Відповідно до пунктів 2, 8 частини четвертої статті 42 Закону № 280/97-ВР сільський, селищний, міський голова: організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету; скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради.

Відповідно до частини шостої статті 30 Закону № 93-IV місцеві органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, керівники підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, зобов'язані сприяти депутатам місцевої ради у здійсненні їх депутатських повноважень.

Наведені норми, а також згадані вище особливості правовідносин міського голови та міської ради, свідчать, що міський голова як посадова особа органу місцевого самоврядування відповідальний перед міською радою, депутатами, які входять до її складу, за організацію належної роботи міської ради, та зобов'язаний неухильно сприяти депутатам місцевої ради здійсненні їх депутатських повноважень, у тому числі шляхом забезпечення належної роботи міської ради, до складу якої вони входять.

З огляду на це, варто наголосити, що розгляд звернень та запитів депутатів, які надходять до ради, а також вирішення питання дострокового припинення повноважень міського голови, належать, як зазначалося, до повноважень міської ради, а тому забезпечення розгляду відповідних запитів та звернень, а також зазначеного питання щодо дострокового припинення повноважень, є безпосереднім обов'язком міського голови як головуючого на засіданні ради, що відповідальний за виконання цього обов'язку як безпосередньо перед жителями міста Сміла, так і перед ними обраними депутатами міської ради.

Відповідно до частини першої статті 38 Регламенту відкриття сесії ради оголошується головуючим на початку першого пленарного засідання.

Позивачем як головуючим на засіданні Смілянської міської ради 01.03.2016 було оголошено відкритою 13 сесію Смілянської міської ради VII скликання.

В подальшому, депутатом ОСОБА_5 було зачитане звернення 27 депутатів Смілянської міськради від 01 березня 2016 року щодо включення в повістку дня цього пленарного засідання першочергового звіту голови по викладеним у зверненні питанням та щодо вирішення питання про дострокове припинення повноважень міського голови шляхом таємного голосування. Також ОСОБА_5 був зачитаний проект оскаржуваного рішення.

Позивач, як головуючий на засіданні ради відмовив у голосуванні за вказане звернення та проект рішення, одноособово дійшовши до висновку про те, що обставини зачитаного звернення є «голослівними», неправдивими, а зачитане рішення - неправомірним.

Відповідно до частини першої статі 56 Регламенту головуючий на засіданні ради: а) відкриває, закриває та неупереджено веде засідання, оголошує перерви у засіданнях ради; б) виносить на обговорення проекти рішень ради, оголошує їх повну назву, ініціаторів внесення та наявність віз (погоджень); в) інформує про матеріали, що надійшли на адресу ради; г) організовує розгляд питань; ж) ставить питання на голосування, оголошує його результати.

Згідно частини другої статті 56 Регламенту під час засідання ради головуючий на засіданні не коментує і не дає оцінок щодо промовців та їх виступів, за винятком випадків, зазначених в цьому регламенті.

Відповідно до статті 69 Регламенту у ході обговорення проектів рішень, пропозицій, суб'єкти, які мають право внесення пропозицій на сесію, а також члени виконавчого комітету ради, в будь-який час можуть порушити питання про їх неприйнятність з таких причин їх невідповідності Конституції України або чинним законам України.

Частинами першою, другою статті 73 Регламенту передбачено, що у будь-який час міським головою, секретарем ради або депутатом ради може бути внесена пропозиція про відхилення документа, вилучення його структурної частини. Обговорення цієї пропозиції проводиться одночасно з обговоренням зазначених питань. Пропозиція про вилучення ставиться на голосування першою.

Якщо питання про неприйнятність ухвали рішення підтримано більшістю присутніх депутатів, відповідний документ направляється для опрацювання суб'єкту, який вніс на сесію цей проект рішення.

Аналіз викладеного дає підстави для висновку, що ні Регламентом, ні нормами чинного законодавства не передбачено повноважень міського голови одноособово вирішувати питання правомірності чи обґрунтованості звернень депутатів чи проектів рішень міської ради.

Міський голова, у даному випадку, був зобов'язаний винести на розгляд міської ради пропозицію щодо відхилення зачитаних депутатом ОСОБА_5 документів з підстав їх невідповідності Конституції України або чинним законам України. При цьому, це питання мало бути вирішене виключно депутатами міської ради шляхом голосування.

Не зважаючи на це, позивач, як зазначалося, відмовив у включення до порядку денного розгляду зачитаних депутатом ОСОБА_5, дійшовши до висновку про те, що обставини зачитаного звернення є «голослівними», неправдивими, а зачитане рішення - неправомірним, та вказавши, що «юристи» мають провести «глибокий аналіз» зачитаних документів, хоч, як зазначалося, питання відповідності проектів рішень, пропозицій вирішується міською радою шляхом голосування.

Враховуючи викладене, на переконання колегії суддів, позивачем, як головуючим на засіданні сесії Смілянської міської ради було необґрунтовано не постановлено на голосування ради питання зачитаних депутатом ОСОБА_5 документів.

В подальшому, позивач зазначив про закриття сесії.

Відповідно до частин п'ятої, шостої статті 38 Регламенту, закриття сесії оголошується головуючим на засіданні після завершення розгляду усіх питань, що були включені до порядку денного. Сесія не може бути закрита, якщо рада не визначилась щодо всіх питань порядку денного.

Отже, за загальним правилом, сесія може бути закрита лише у випадку, коли рада завершила розгляд усіх питань, що були включені до порядку денного.

Поряд із цим, згідно частини четвертої статті 87 Регламенту у разі грубого порушення дисципліни або перешкод у проведенні засідання головуючий на засіданні може оголосити перерву або закрити засідання.

Тобто, Регламентом передбачено можливість відходу від загального правила закриття сесії Смілянської міської ради лише у випадку грубого порушення дисципліни та перешкод у проведенні засідання. У судовому засіданні саме на наявність вказаних обставин позивач посилався як на підставу закриття сесії.

Матеріалами справи, зокрема і дослідженим у судовому засіданні відеозаписом засідання сесії міської ради, дійсно, підтверджується, що під час промови позивача у залі засідання сесії Смілянської міської ради зчинилася бійка між присутніми у залі особами.

Відповідно до частини шостої статті 5 Регламенту особи, присутні на засіданнях ради та її органів, повинні утримуватися від публічних проявів свого ставлення до того, що відбувається на засіданні, і не порушувати порядок. У разі порушення порядку їх після попередження головуючого, а у разі грубого порушення - негайно, за розпорядженням головуючого на засіданні, може бути випроваджено з приміщення, де відбувається засідання.

Головуючий на засіданні ради вживає заходів до підтримання порядку на засіданні (пункт «ї» частини першої статті 56 Регламенту).

Аналіз викладеного свідчить, що позивач був зобов'язаний вживати заходів підтримання порядку на засіданні, у тому числі шляхом надання розпорядження випровадження з приміщення осіб, які грубо порушують порядок.

Як вбачається із стенографічного звіту, позивач під час бійки, про яку зазначалося вище, після залишення свого місця в президії, просив «викликати команду та видалити їх із залу». Після цього особи, які зчинили та брали участь у бійці припинили порушувати порядок та поступово видалилися із залу засідання сесії міської ради. Тобто обставини, що є підставою для застосування частини четвертої статті 87 Регламенту відпали.

Не зважаючи на те, що після вжиття позивачем дій щодо підтримання порядку у відповідності до пункту «ї» частини першої статті 56 Регламенту, та надання відповідного розпорядження згідно частини шостої статті 5 Регламенту, порушення порядку у залі, у тому числі і грубі, були припинені, позивачем все ж було закрито сесію міської ради всупереч вимог депутатів, які продовжили роботу.

Враховуючи викладені обставини, які були встановлені судом із наявних в матеріалах справи доказів, у тому числі і шляхом дослідження у судовому засіданні відеозапису спірного засідання сесії Смілянської міської ради, колегія суддів дійшла висновку, що підстави для закриття сесії міської ради згідно частини четвертої статті 87 Регламенту були відсутні.

Окрім того, оскільки звернення 27 депутатів та зачитаний депутатом ОСОБА_5 проект рішення міської ради могли нести для позивача негативні наслідки, то, на переконання колегії суддів, з огляду на встановлені у судовому засіданні обставини справи, позивач фактично переслідуючи особисті інтереси одноособово намагався блокувати розгляд міською радою відповідного звернення та проекту рішення про дострокове припинення повноважень міського голови, порушивши таким чином свій обов'язок щодо сприяння депутатам у виконанні ними своїх депутатських повноважень та щодо належної організації роботи Смілянської міської ради щодо розгляду депутатських звернень та ухвалення віднесених до компетенції міської ради рішень.

На переконання колегії суддів, закривши сесію без наявних на це правових підстав позивач фактично самоусунувся від головування на засіданні Смілянської міської ради.

Частиною другою статті 55 Регламенту передбачено, що за відсутності міського голови або у випадках, передбачених цим регламентом, обов'язки головуючого виконує секретар ради, голова постійної комісії ради з питань регламенту, коли сесія скликана цією комісією або одноразово обраний депутатами головуючий на засіданні у інших випадках, визначених Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" та цим регламентом.

Враховуючи самоусунення міського голови від головування на засіданні сесії міської ради, депутатами був одноразово обраний виконуючий обов'язки головуючого - ОСОБА_7

За змістом частини сьомої статті 49 Закону № 280/97-ВР депутат має право звернутися із запитом до керівників ради та її органів, сільського, селищного, міського голови, керівників органів, підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, розташованих або зареєстрованих на відповідній території, а депутат міської (міста обласного значення), районної, обласної ради - також до голови місцевої державної адміністрації з питань, віднесених до відання ради.

Відповідно до частини другої статті 9 Регламенту депутат в порядку, визначеному регламентом, має право: б) пропонувати питання для розгляду радою та її органами; в) вносити пропозиції і зауваження щодо порядку денного засідання ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті; г) вносити для розгляду проекти рішень, інших документів, що приймаються радою або її органами, поправки до них; е) порушувати питання про недовіру міському голові, розпуск органів, утворених радою, та звільнення посадових осіб місцевого самоврядування; і) оголошувати на засіданнях ради та її органів тексти звернень, заяв, резолюцій, петицій громадян чи їх об'єднань, якщо вони мають суспільне значення;

Частинами першою, другою статті 51 Регламенту передбачено, що депутатський запит - це заявлена попередньо або на пленарному засіданні ради і підтримана радою вимога депутата до міського голови, секретаря ради, заступника міського голови, керівників виконавчих органів ради, а також до керівників розташованих на території ради підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, вирішити питання, дати офіційне роз'яснення або викласти позицію з питань, що мають суспільне значення і належать до відання ради.

Депутатський запит може бути внесений депутатом міської ради чи групою депутатів попередньо чи на пленарному засіданні ради у письмовій формі або усній формі. Запит підлягає включенню у порядок денний пленарного засідання ради.

Згідно частини першої статті 22 Закону № 93-IV депутатський запит може бути внесений депутатом місцевої ради або групою депутатів попередньо або на пленарному засіданні ради у письмовій чи усній формі. Запит підлягає включенню до порядку денного пленарного засідання ради.

Як зазначалося, депутатом депутатом ОСОБА_5 було зачитане звернення 27 депутатів Смілянської міськради від 01 березня 2016 року щодо включення в повістку дня цього пленарного засідання першочергового звіту голови по викладеним у зверненні питанням та щодо вирішення питання про дострокове припинення повноважень міського голови шляхом таємного голосування. Також ОСОБА_5 був зачитаний проект оскаржуваного рішення.

У зв'язку із цим, головуючим ОСОБА_7 було поставлено на розгляд міської ради питання щодо включення до порядку денного розгляду звернення депутатів, що було зачитане ОСОБА_5, за що депутати проголосували прийнявши позитивне рішення.

В подальшому головуючим ОСОБА_7 було поставлено на розгляд міської ради питання затвердження порядку денного, у пункті 1 якого значився розгляд зазначеного вище звернення, депутатів зачитаного ОСОБА_5 Депутати проголосували прийнявши також позитивне рішення по цьому питанню.

У світлі викладеного, колегія суддів вважає за необхідне відмітити, що дослідивши стенографічний звіт (т. 1 а.с. 219-220) та вивчивши на вимогу Верховного Суду у судовому засіданні відеозапис засідання сесії міської ради, судом встановлено, що вперше ставлячи на голосування питання «включення до порядку денного розгляду звернення депутатів, що було зачитане депутатом ОСОБА_5», після короткої репліки ОСОБА_10, ОСОБА_7 спірне звернення депутатів помилково називав як «звернення депутата ОСОБА_5», що також відобразилося у зачитаному ОСОБА_7 пункті першому затвердженого депутатами порядку денного.

У даному випадку, на переконання колегії суддів, називаючи «звернення депутата ОСОБА_5», ОСОБА_7 мав на увазі саме спірне звернення депутатів, що було зачитане ОСОБА_5 Беручи до уваги напружену ситуацію у залі засідання сесії та самоусунення позивача від головування на засіданні, то колегія суддів не вважає зазначену лексичну помилку ОСОБА_7 такою, що впливає на правомірність оскаржуваного рішення чи будь-яким чином свідчить про порушення процедури його прийняття. Доказів про будь-які звернення депутата ОСОБА_5, окрім зачитаного ним звернення 27 депутатів, матеріали справи не містять.

Відповідно до частини першої статті 57 Регламенту розгляд питання порядку денного включає як правило: доповідь, співдоповідь, запитання та відповіді доповідачеві, обговорення та заключного слова.

Підрозділ 8 Регламенту регулює порядок надання слова при вирішенні питань, віднесених до компетенції Смілянської міської ради.

Як вбачається з матеріалів справи депутат ОСОБА_5 доповів відносно зачитаного ним звернення. Слово надавалося також і іншим депутатам. Як зазначалося, свою позицію відносно зачитаного звернення раніше висловив також і позивач, назвавши його необґрунтованим, а проект рішення про припинення його повноважень незаконним.

Будь-яких доказів та доводів, які б свідчили про порушення процедури обговорення спірного рішення, ненадання будь-кому із депутатів можливості висловити свою позицію відносно цього рішення матеріали справи не містять, а сторонами надано не було.

Відповідно до частини першої статті 63 Регламенту після закінчення обговорення головуючий повідомляє депутатів про перехід до голосування.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні шляхом персонального голосування депутатів (частина друга статті 68 Регламенту).

Згідно частини третьої статті 59 Закону № 280/97-ВР рішення ради приймається відкритим (у тому числі поіменним) або таємним голосуванням. Таємне голосування обов'язково проводиться у випадках, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону.

Відповідно до частини першої статті 75 Регламенту таємне голосування проводиться за рішенням ради та у випадках, передбачених законом та регламентом.

Як зазначалося, у відповідності до частини третьої статті 79 Закону № 280/97-ВР депутатами вирішено питання дострокового припинення повноважень міського голови вирішувати шляхом таємного голосування.

Відповідно до частини другої статті 75 Регламенту якщо обрано спосіб таємного голосування за допомогою бюлетенів, то радою повинна бути створена лічильна комісія, яка встановлює і доводить до відома депутатів: а) час і місце проведення голосування; б) порядок заповнення бюлетеня; в) порядок організації голосування.

З матеріалів справи та дослідженого у судовому засіданні відеозапису засідання сесії міської ради вбачається, що радою обрано лічильну комісію шляхом покладення виконання її обов'язків на секретаріат.

Відповідно до частин першої-другої статті 39 Регламенту лічильною комісією є робочий орган сесії ради, що створюється для підрахунку голосів депутатів при голосуваннях. Лічильна комісія формується, як правило, з трьох депутатів за алфавітним списком. Лічильна комісія обирається радою процедурним рішенням за пропозицією головуючого. Лічильна комісія не може складатись тільки з членів однієї депутатської групи/фракції та не може бути включено більше одного представника депутатської фракції/групи.

Отже, Регламентом не визначено будь-яких обмежень щодо можливості покладення обов'язків лічильної комісії на секретаріат. Статтею 39 Регламенту визначено лише рекомендацію щодо її формування з трьох депутатів за алфавітним списком, яка не є обов'язковою, а також передбачені обмеження неможливості формування лічильної комісії тільки з членів однієї депутатської групи/фракції та включення більше одного представника депутатської фракції/групи.

Будь-яких доказів порушень наведених вище вимог статті 39 Регламенту при формуванні лічильної комісії матеріали справи не містять.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 75 Регламенту бюлетені для таємного голосування з питань, що поставлені на голосування, виготовляються апаратом ради за формою, запропонованою лічильною комісією і затвердженою процедурним рішенням ради.

Перед початком таємного голосування лічильна комісія: а) отримує від апарату ради складений за алфавітним порядком список усіх депутатів та бюлетені для таємного голосування; б) опломбовує скриньку для таємного голосування і забезпечує всі умови для повного дотримання таємниці голосування; в) завіряє бюлетень особистими підписами та печаткою міської ради, бюлетені - по кількості обраних депутатів.

Таким чином, форма бюлетенів пропонується лічильною комісією і затверджується процедурним рішенням ради. Як вбачається з матеріалів справи та відеозапису засідання міської ради, дослідженого у судовому засіданні, бюлетень для таємного голосування «Про висловлення недовіри та дострокового припинення повноважень міського голови» був виготовлений та затверджений міською радою шляхом голосування.

Щодо незавірення бюлетенів печаткою міської ради, яка знаходилася у позивача, який, як зазначалося, покинув засідання міської ради, усунувшись від виконання обов'язків головуючого, то на переконання колегії суддів колегія суддів, відсутність печатки міської ради у даному випадку обумовлена об'єктивними обставинами - знаходження печатки у особи, для прийняття рішення про звільнення якої і виготовлялися бюлетені. Тому, на думку суду, зазначені обставини не можуть свідчити про протиправність оскаржуваного рішення відповідача чи про порушення процедури його прийняття.

Згідно частини п'ятої статті 75 Регламенту на підставі посвідчення депутата ради члени лічильної комісії видають кожному депутатові один бюлетень, за отримання якого депутат розписується. Депутат заповнює бюлетень в окремо відведеному приміщенні чи частині приміщення; умови голосування повинні забезпечувати закритість процесу заповнення бюлетеня. Заповнені бюлетені опускаються у скриньку для таємного голосування.

Відповідно до частини четвертої статті 68 Регламенту після оголошення головуючим на засіданні початку голосування ніхто не може переривати голосування. З початку процедури голосування і до оголошення його результатів слово нікому не надається.

Будь-яких доказів порушення процедури голосування матеріали справи не містять.

Відповідно до частин шостої, сьомої статті 75 Регламенту після закінчення голосування лічильна комісія відкриває скриньку для таємного голосування і здійснює підрахунок голосів. При підрахунку голосів і встановленні результатів виборів можуть бути присутні лише члени лічильної комісії.

Про результати таємного голосування лічильна комісія складає протокол, який підписують усі члени лічильної комісії. Голова комісії або уповноважений на те член комісії оголошує результати голосування.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами таємного голосування за дострокове припинення повноважень міського голови проголосувало 28 депутатів, проти проголосувало 3 депутати. Тобто за рішення проголосувало більш як дві третини голосів, як то передбачено частиною третьою статті 79 Закону № 280/97-ВР.

В подальшому міською радою було проголосовано та затверджено протокол лічильної комісії №4 «Про результати таємного голосування» та проголосовано за проект оскаржуваного рішення, яке міською радою було прийнято (за - 30 голосів, 1 утримався).

При цьому, дійсно, підрахунок голосів здійснювався членами лічильної комісії публічно. Проте враховуючи принцип гласності місцевого самоврядування в Україні, закріплений у статті 4 Закону № 280/97-ВР та статті 4 Регламенту, колегія суддів не вважає, що публічний підрахунок голосів свідчить про протиправність оскаржуваного рішення чи порушення порядку його розгляду та прийняття. Окрім того, публічний підрахунок голосів, у даному випадку, забезпечив не лише принцип гласності роботи міської ради, а й унеможливив будь-які зловживання з боку третіх осіб щодо правильності підрахунку голосів.

На переконання колегії суддів, окремі незначні порушення при прийняті оскаржуваного рішення, про які згадувалося вище, не можуть слугувати підставою для висновку про його протиправність. Суворе трактування судом визначеного у національному законодавстві певного процедурного правила свідчитиме про надмірно формальний підхід до вирішення спору.

Підсумовуючи викладені обставини, за результатами дослідження наявних в матеріалах справи документів (протоколу № 13 від 01.03.2016, стенографічного звіту тринадцятої сесії Смілянської міської ради сьомого скликання, протоколів лічильної комісії від 01.03.2016 та ін.), а також вивчення на вимогу Верховного Суду у відкритому судовому засіданні суду апеляційної інстанції 20.11.2018 відеозаписів засідання тринадцятої сесії Смілянської міської ради сьомого скликання, яке відбулося 01.03.2016, колегією суддів не було встановлено будь-яких суттєвих порушень, які б свідчили про протиправність рішення Смілянської міської ради Черкаської області VII скликання від 01 березня 2016 року № 13-1/VII «Про дострокове припинення повноважень міського голови ОСОБА_4» чи порушення порядку його розгляду та прийняття.

Щодо суті прийнятого міською радою рішення, то колегія суддів звертає увагу на таке.

Як зазначалося, підставою для прийняття оскаржуваного рішення слугувало звернення 27 депутатів Смілянської міської ради VII скликання від 01.03.2016, зміст якого зводиться до не забезпечення міським головою здійснення наданих йому повноважень та порушення ним законів України, що у відповідності до частини другої статті 79 Закону № 280/97-ВР може бути підставою для дострокового припинення повноважень міського голови.

Зі змісту звернення депутатів Смілянської міської ради, міський голова ОСОБА_4 не організовує належним чином роботу Смілянської міської ради; одноосібно приймає рішення та ставить раду перед фактом необхідності їх затвердження; неодноразово висловлював недовіру як мешканцям м. Сміла так і іншим депутатам; призначав на посади радників та заступників міського голови з кола осіб, які жодним чином не пов'язані з містом Сміла; неодноразово припускав перевищення наданих йому повноважень (надав необмежені повноваження радникам міського голови, які незаконно втручаються у роботу підрозділів виконкому міської ради, роботу комунальних підприємств, безпідставно вимагають документи, незаконно приймають участь у проведенні перевірок, тощо); не звітував перед міською радою про здійснення державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності; припускався звинувачення депутатів через засоби масової інформації у вчиненні корупційних діянь; безпідставно витрачав бюджетні кошти на проведення аудиторської перевірки підприємств комунальної форми власності; створював корупційні схеми по відмиванню бюджетних коштів через третіх осіб з метою отримання неправомірної вигоди в завуальованій формі.

Також у зверненні депутати вимагали, щоб міський позивач прозвітував перед радою з приводу факту погрози вбивством із застосуванням зброї з боку його помічників на адресу голови та заступника «Громадської ради» при Виконавчому комітеті Смілянської міської ради ОСОБА_8 та ОСОБА_11 через нагадування голові про необхідність звітування за 100 днів роботи, що мав місце у приміщенні ресторану «Сміла» 25.02.2016 року близько 12.00 (т.1 а.с.21-24).

Так, за підписом ОСОБА_4, розпорядженням Виконавчого комітету Смілянської міської ради від 26.11.2015, тобто через 2 тижні після обрання позивача на посаду, затверджено Положення про позаштатних радників Смілянського міського голови.

Згідно положення радники голови не є посадовими, службовими особами органу місцевого самоврядування, їх добір здійснюється особисто міським головою, підпорядкування відбувається особисто міському голові.

Зазначеним радникам надано повноваження щодо прийняття участі в організації і проведенні нарад, колегій, семінарів, конференцій, засідань ради; отримання у встановленому порядку від структурних підрозділів виконавчих органів міської ради, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій тощо, інформації та матеріалів; відвідування підприємств, установ, організацій різних форм власності в ході виконання поставлених завдань; бути присутніми на засіданнях та брати участь у роботі колегіальних органів міської ради, на яких присутній міський голова, виконувати інші доручення міського голови.

Також, 04.02.2016 за підписом Смілянського міського голови ОСОБА_4 було прийнято розпорядження № 22 р про проведення перевірки фінансово-господарської діяльності Смілянського комунального підприємства «Комунальник», відповідно до якого до складу перевіряючих включено радників міського голови (т. 1 а.с. 176).

Після цього, 25.02.2016 року за підписом Смілянського міського голови ОСОБА_4 було прийнято розпорядження № 45 про продовження термінів перевірки фінансово-господарської діяльності Смілянського комунального підприємства «Комунальник», відповідно до якого додатково залучено до складу перевіряючих включено голову господарюючого суб'єкта - ТОВ «Аудиторської фірми «Харків»(т.1 а.с. 174).

Під час засідання комісії міської ради з питань місцевого самоврядування, депутатської діяльності та етики, законності, правопорядку та боротьби з організованою злочинністю, запобіганню корупції 29 лютого 2016 року було обговорене питання про неналежну організацію Смілянським головою ОСОБА_4 роботи Смілянської міської ради, прийняття ним рішень одноосібно, та вирішення всіх питань через своїх радників; надходження на рахунок підприємства одного із радників голови певної суми коштів, які депутати розцінили як завуальований хабар, підписання розпорядження про проведення аудиторської перевірки аудиторською фірмою, у той час як у штаті виконкому є відділ внутрішнього аудиту. Депутати вважають, що за наявності у комунального підприємства заборгованості із заробітної плати за два місяці, витрачання 180 000 гривень на аудит є недоцільним. У зв'язку із цим комісією, як зазначалося, вирішено внести спірне звернення депутатівна розгляд чергового пленарного засідання міської ради 01.03.2016 (т. 1 а.с.177).

Окрім того, 26.02.2016 за зверненням ОСОБА_8 відкрито кримінальне провадження за підозрою у погрозі їй фізичною розправою з боку помічників позивача у приміщенні ресторану «Сміла» 25.02.2016 близько 12.00 (т.1 а.с.167), відносно чого у зверненні депутати вимагали, щоб позивач прозвітував перед радою за дії своїх підлеглих.

Дослідивши зазначені докази, колегія судів вважає, що депутати Смілянської міської ради мали достатні підстави вимагати від міського голови звіту відносно викладених у зверненні обставин. Проте, оскільки позивач відмовився звітувати та надавати відповідні пояснення, безпідставно закривши сесію та покинувши зал засідання, депутати міської ради мали обґрунтовані мотиви для висловлення недовіри позивачу як міського голови та його дострокового припинення повноважень.

У світлі викладеного, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що відсутність вироків чи інших судових рішень стосовно дій та рішень відповідача як міського голови не є підставою для висновку про неможливість висловлення недовіри позивачу міською радою та про неможливість прийняття рішення про дострокове припинення його повноважень. Депутати міської ради як представники територіальної громади міста вправі самостійно, без наявності судових рішень, за своїм переконанням та в інтересах жителів міста досліджувати, у тому числі на предмет правомірності, дії та рішення міського голови, оцінюючи ефективність та відповідність його роботи на цій посаді.

Відповідно до частини п'ятої статті 42 Закону № 280/97-ВР сільський, селищний, міський голова несе персональну відповідальність за здійснення наданих йому законом повноважень.

Враховуючи той факт, що більш ніж 2/3 від загального складу депутатів Смілянської міської ради у визначений законом спосіб висловились за недовіру міському голові, то прийняття депутатами рішення про дострокове припинення його повноважень є цілком обґрунтованим, оскільки продовження виконання своїх обов'язків міським головою, якому висловлено недовіру суперечитиме засадам місцевого самоврядування, які відповідно до статті 4 Закону № 280/97-ВР ґрунтуються на принципі виборності як представницьких органів - сільських, селищних, міських рад так і сільських, селищних міських голів так посадових осіб територіальної громади.

Аналогічну позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 18 квітня 2018 року по справі № 235/4046/16-а.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що приймаючи оскаржуване рішення від 01 березня 2016 року № 13-1/VII «Про дострокове припинення повноважень міського голови ОСОБА_4» діяла у межах та у спосіб, передбачений законом та регламентом ради, рішення є правомірним та обґрунтованим, а тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність правових підстав для його скасування та задоволення позову.

Що стосується доводів заперечень позивача та його представника на апеляційну скаргу, то обставинам підписання подання апеляційної скарги ОСОБА_5 було надано оцінку в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 листопада 2018 року, що прийнята за результатами розгляду клопотання позивача про закриття апеляційного провадження. В ухвалі викладені мотиви, за яких суд вважає правомірним подання відповідачем апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції як таке, що порушує права відповідача як представницького органу територіальної громади міста.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв помилкове рішення про задоволення позову.

Відповідно до пункту другого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом частини першої статті 317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції неповно з'ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, то оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, а позов залишенню без задоволення.

Керуючись статтями 34, 243, 317, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Смілянської міської ради Черкаської області задовольнити.

Скасувати постанову Кам'янського районного суду Черкаської області від 23 червня 2016 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову ОСОБА_4 до Смілянської міської ради Черкаської області про визнання протиправним та скасування рішення, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених пунктом другим частини п'ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя О.М. Ганечко

Суддя А.Ю. Коротких

Повний текст постанови складений 03.12.2018.