Справа № 160/7384/18
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2018-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 листопада 2018 року Справа № 160/7384/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі Драготі С.А.
представника позивача ОСОБА_1
представника відповідачів Хайло Р.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до Департаменту патрульної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу, -
03.10.18 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 (надалі - позивач) до Департаменту патрульної поліції України (надалі - відповідач), в якій позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ № 1151 від 21.08.2018 р. начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Жукова Є.О. про притягнення до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушені пункту 1, частини 1, ст.7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460 IV «Про дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», частини 4, ст. 7, пунктів 1, 2 частини 1, частини 3 ст. 18, частини 1 ст. 29, частини 2 ст. 31, частини 1 ст. 43, частини 1 ст. 44, частини 3 ст. 45 Закону України «Про національну поліцію», статей 260, 261 Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким позивача - поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону №1 ППП в місті Кривому Розі УПП в Дніпропетровській області ОСОБА_3, згідно з пунктом 5 частини 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460 IV «Про дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» попереджено про неповну посадову відповідальність.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа 160/7384/18 передана судді Віхровій В.С.
В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_3 вказав, що з оскаржуваним наказом його було ознайомлено 29.08.2018 р. Відповідачем не дотримано строки службового розслідування відповідно до вимог п.5.2 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 р. №230, оскільки мало бути закінчено до 12.07.2018 р., а в наказі №3566 від 02.08.2018 р. не згадується про продовження строків проведення службового розслідування. Крім того, позивач вказує, що його обмежили в праві на адвокатський захист, тому він був вимушений відмовитися давати свідчення під час службового розслідування.
Згідно з ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України відзив подається протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 262 КАС розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.10.2018 р. відкрито спрощене провадження з викликом сторін у судове засідання на 24.10.2018 р. о 10:00 год.
В судове засідання 24.10.2018 р. сторони не прибули. У зв'язку із надходженням від позивача та відповідача клопотань про перенесення розгляду справи, судове засідання відкладено до 10:45 год. 07.11.2018 р.
31.10.2018 р. засобами електронного зв'язку Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач вказує на дотримання процедури проведення службового розслідування відносно ОСОБА_3
07.11.2018 р. аналогічний змісту відзив було подано через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
У судове засідання 07.11.2018 р. прибули уповноважені представники сторін, у зв'язку із необхідністю надання відповіді на відзив, у судовому засіданні оголошено перерву до 11:00 год. 28.11.2018 р.
У судове засідання 28.11.2018 р. прибули уповноважені представники сторін.
Представник позивача просив позовну заяву задовольнити.
Представник відповідача проти заявлених позовних вимог заперечував з підстав, викладених у відзиві. У задоволенні позову просив відмовити.
Повно та всебічно дослідивши матеріали справи, оцінивши докази наявні у суду, заслухавши пояснення сторін, суд, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII.
У відповідності до частини першої статті 8 Закону України "Про Національну поліцію" поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
В силу частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов'язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров'я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв'язку з виконанням службових обов'язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно із частинами 1 та 2 статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Згідно із пунктом 9 Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію", до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України».
Відповідно до статті 2 Закону України "Про дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.
Згідно із статтею 1 цього Закону службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 12 Закону України "Про дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни може накладатися дисциплінарне стягнення, зокрема, догана.
За змістом статті 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України начальник несе персональну відповідальність за стан службової дисципліни і повинен постійно його контролювати.
Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.
Порядок накладення дисциплінарного стягнення встановлений статтею 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України.
Згідно з положеннями вказаної статті з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.
Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.
Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України.
Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення.
Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.
Оголошувати дисциплінарне стягнення особі начальницького складу в присутності його підлеглих заборонено.
Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.
За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. У разі порушення службової дисципліни кількома особами дисциплінарне стягнення накладається на кожного окремо.
При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.
Вказані норми кореспондуються з положеннями Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013 №230 (надалі - Інструкція). Відповідно до п. 2.1 Інструкції, підставами для проведення службового розслідування є порушення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб рядового та начальницького складу (далі - РНС) чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України і можуть викликати суспільний резонанс.
Підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника (п. 2.6 Інструкції).
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин (п. 8.1. Інструкції).
ОСОБА_3 був призначений на посаду поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП згідно наказ ДПП поліції від 19.06.2018 р. № 580.
На підставі наказу ДПП від 12.06.2018 р. №2627, відносно позивача (зокрема, але не виключно) було проведено службове розслідування, за результатами якого складено Висновок службового розслідування від 08.08.2018 р. за фактом порушення службової дисципліни з боку інспектора Управління патрульної поліції в м. Кривому Розі ДПП сержанта поліції ОСОБА_3 (надалі - Висновок).
Наказом ДПП від 02.08.2018 р. №3566 внесені зміни до п.п. 1 та 2 наказу ДПП від 12.06.2018 р. №2627 в частині складу комісії, яка проводить службове розслідування.
Згідно Висновку, службовим розслідуванням було встановлено наступне.
Опитати під час службового розслідування інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП рядового поліції ОСОБА_9, інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_8 та поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_3 не виявилося можливим, оскільки вище вказані особи відмовилися надавати пояснення, що засвідчується актом про відмову надання пояснення.
Під час службового розслідування встановлено, що 22.05.2018 р. о 01:25 год. відносно ОСОБА_11, ІНФОРМАЦІЯ_2, поліцейським ОСОБА_3 складений протокол про адміністративне правопорушення серії АА № 653294 за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення та протокол про адміністративне затримання серії АА № 126116.
Згідно рішення Довгинцівського суду м. Кривого Рогу № 211/2333/18 від 30.05.2018 р. адміністративна справа (протокол про адміністративне правопорушення серії АА № 653294 за статтею 173 КУпАП відносно ОСОБА_11.) закрита за пунктом 1 статті 247 КУпАП (відсутність події і складу адміністративного правопорушення).
Рядовий поліції ОСОБА_9 з метою додержання вимог частини 6 статті 45 Закону України «Про Національну поліцію», 22.05.2018 р. надав рапорт на ім'я т.в.о. начальника УПП в м. Кривому Розі ДПП, в якому зазначив про застосування до громадянина ОСОБА_11 фізичної сили, відповідно до частини 1 статті 44 Закону України «Про Національну поліцію» та спеціального засобу - кайданки, згідно статті 45 Закону України «Про Національну поліцію».
Як вбачається з вище зазначених відеозаписів поліцейський УПП в м. Кривому Розі ДПП ОСОБА_3 разом з інспекторами УПП в м. Кривому Розі ДПП ОСОБА_8 та ОСОБА_9, в порушення вимог ч.1 ст. 263 КУпАП утримували громадянина ОСОБА_11 понад 3 години з моменту його фактичного затримання.
Після аналізу зібраних під час службового розслідування матеріалів та вищевикладених нормативно-правових актів, комісія прийшла до наступних висновків.
Застосування заходів фізичного впливу інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП рядовим поліції ОСОБА_9, інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_8, поліцейським взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержантом поліції ОСОБА_3 під час спілкування з громадянином ОСОБА_11 22.05.2018 р. було не ефективним, так як застосування заходів фізичного впливу не забезпечили виконання покладених на поліцію функцій.
Застосування заходів фізичного впливу інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП рядовим поліції ОСОБА_9, інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_8, поліцейським взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержантом поліції ОСОБА_3 під час спілкування з громадянином ОСОБА_11 22.05.2018 р. не було пропорційним, так як застосування заходів фізичного впливу працівниками поліції не відповідали обстановці, а завдана шкода охоронюваним законом правам та свободам людини була вищою ніж можлива відвернена.
Застосування заходів фізичного впливу інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП рядовим поліції ОСОБА_9, інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_8, поліцейським взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержантом поліції ОСОБА_3 під час спілкування з громадянином ОСОБА_11 22.05.2018 р. не було необхідним, зокрема у момент відсутності підстав для застосування фізичної сили.
Застосування заходів фізичного впливу інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП рядовим поліції ОСОБА_9, інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_8, поліцейським взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержантом поліції ОСОБА_3 під час спілкування з громадянином ОСОБА_11 22.05.2018 р. не було законним з огляду на перераховані вище законодавчі підстави.
В ході службового розслідування було встановлено, що застосування заходів фізичного впливу інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП рядовим поліції ОСОБА_9, інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_8, поліцейським взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержантом поліції ОСОБА_3 під час спілкування з громадянином ОСОБА_11 22.05.2018 було здійснено з порушенням вимог статей 6, 7, 8, пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 18, 29, 43, 44, Закону України «Про Національну поліцію».
На підставі встановлених в ході службового розслідування порушень, 21.08.2018 р. наказом Департаменту патрульної поліції №1151 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушені пункту 1, частини 1, ст.7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460 IV «Про дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», частини 4, ст. 7, пунктів 1, 2 частини 1, частини 3 ст. 18, частини 1 ст. 29, частини 2 ст. 31, частини 1 ст. 43, частини 1 ст. 44, частини 3 ст. 45 Закону України «Про національну поліцію», статей 260, 261 Кодексу України про адміністративні правопорушення, поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону №1 ППП в місті Кривому Розі УПП в Дніпропетровській області ОСОБА_3, згідно з пунктом 5 частини 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460 IV «Про дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» попереджено про неповну посадову відповідальність (п.2).
Аналіз норм законодавства, регулюючих питання дотримання службової дисципліни особою рядового або начальницького складу, свідчить, що поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов'язок особи належним чином виконувати свої службові обов'язки, а і обов'язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.
Статтею 7 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
Положення ст.ст. 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію» та Правил етичної поведінки поліцейських покладають на поліцейського обов'язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.
Як вбачається з матеріалів службового розслідування, 06.07.2018 р. за підписом голови в.о. командира полку ПП в м. Кривий Ріг ДПП в Дніпропетровській області ДПП старшого лейтенанта поліції Гладчука Д.І. на ім'я Начальника ДПП було надано рапорт, в якому порушено питання про продовження строку проведення службового розслідування, призначеного Наказом ДПП від 12.06.2018 р. №2627 та наведені обставини з якими пов'язана необхідність продовження такого строку.
Відповідно до п.5.1 Інструкції службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності за мотивованим рапортом (доповідною запискою) виконавця або голови комісії визначений строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.
Відповідно до п. 5.2 Інструкції початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення.
Відповідно до п. 5.3 Інструкції завершення службового розслідування визначається датою затвердження начальником, який призначив службове розслідування, висновку за результатами службового розслідування.
Отже, оскільки Наказ начальника ДПП про призначення та проведення службового розслідування було видано за № 2627 від 12.06.2018 р., датою початку службового розслідування є 12.06.2018 р., та враховуючи продовження строку проведення службового розслідування у відповідності до Наказу ДПП від 02.08.2018 р. №3566, кінцевою датою службового розслідування (складання висновку) є 12.08.2018 р.
Висновок службового розслідування затверджено начальником ДПП полковником поліції Жуковим Є.О. 10.08.2018 р., а отже у строк.
Наказ про призначення службового розслідування позивачем не оскаржувався.
Положення Інструкції не передбачають винесення окремого наказу на продовження строку проведення службового розслідування, як і не вимагають обов'язкової реєстрації вхідної/вихідної кореспонденції щодо руху внутрішньої документації поліції.
Разом з тим, частиною 2 ст.16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII зазначено, що у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. Проте, Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII набрав чинності лише 07.10.2018 р., службове розслідування відносно позивача здійснювалося на підставі норм Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» від 22 лютого 2006 року N 3460-IV, в якому така чітка норма відсутня.
Викладене, серед іншого, також спростовує посилання позивача на ч.3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в обґрунтування відсутності у вказаній нормі дисциплінарного стягнення, до якого його було притягнуто. У п.5 ст.12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» від 22 лютого 2006 року N 3460-IV вказано: на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: попередження про неповну посадову відповідність.
Також, суд вважає за необхідне зазначити, що в статті 4 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» від 22 лютого 2006 року N 3460-IV вказано: наказ є формою реалізації службових повноважень особи начальницького складу, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа, якій належить його виконати. Накази можуть даватись як в усній, так і в письмовій формі.
Таким чином, відсутність наказу про продовження строку проведення службового розслідування за наявності такої можливості та необхідності, що в даному випадку встановлено судом, та з огляду на відсутність норм щодо його обов'язковості, не може враховуватися як достатній та належний доказ при розгляді даної справи на підтвердження позовних вимог, так само як і відсутність відмітки про реєстрацію документу на рапорті командира полку ПП в м. Кривий Ріг ДПП в Дніпропетровській області ДПП старшого лейтенанта поліції Гладчука Д.І. від 06.07.2018 р. про порушення питання про продовження строку службового розслідування.
Також, суд вважає недоведеною обставину позбавлення права позивача на адвокатський захист, оскільки матеріали службового розслідування містять акт відмови від надання пояснень від 31.07.2018 р. та довідку за підписом старшого інспектора ВМАЗ ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 30.10.2018 р. про те, що під час проведення службового розслідування від ОСОБА_3 жодних письмових або усних клопотань про залучення захисника не надходили.
Відібрання свідчень під час службового розслідування про дисциплінарне стягнення передбачає надання пояснень стосовно виконання своїх службових обов'язків та/або щодо обставин, які виникли/стали відомі у робочий час та обов'язкової участі адвоката не передбачає.
Підпунктами 6.3.2 та 6.3.4 пункту 6.3 розділу 6 Інструкції передбачено право особи РНС, стосовно якої проводиться службове розслідування, брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі давати усні чи письмові пояснення, робити заяви, в установленому порядку подавати документи, які мають значення для проведення службового розслідування. Відмовлятися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім'ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України.
Відповідно до п.п. 6.3.6. п. 6.3. Інструкції забороняється затверджувати висновок службового розслідування без отримання від особи РНС письмового пояснення або за відсутності акту про її відмову в наданні письмового пояснення. Небажання особи РНС, відносно якої проводиться службове розслідування, надавати пояснення не перешкоджає затвердженню висновку службового розслідування та накладенню дисциплінарного стягнення.
Таким чином, склавши акт відмови у наданні пояснень, відповідач діяв згідно положень Інструкції та Дисциплінарного статуту ОВС. Натомість жодних документів від позивача матеріали службового розслідування не містять.
Суд особливо звертає увагу, що позовна заява та пояснення представника позивача у судовому засіданні вказують лише на процедурні порушення при проведенні службового розслідування, за наслідками якого його притягнено до дисциплінарної відповідальності, що не спростовує наявності вчинення ОСОБА_3 такого порушення.
Обґрунтувань, заперечень, пояснень відносно своїх дій 22.05.2018 р. щодо неправомірного затримання, застосування фізичної сили, порушення правил етичної поведінки стосовно громадянина ОСОБА_11, що було предметом службового розслідування, суду не наведено.
Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із ст. 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень, закріплених ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем належним чином доведено правомірність притягнення позивача до дисциплінарного стягнення за оскаржуваним наказом.
Згідно п.41 висновку №11 (2008), Консультативної ради європейських суддів, до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень - обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно зі ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.
Встановлені судом обставини, з урахуванням приписів національного законодавства, дають підстави для висновку про наявність ознак дисциплінарного проступку у діях позивача, що виключає можливість визнання протиправним та скасування наказу, а відтак позовні вимоги задоволенню не підлягають.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 9, 11, 14, 72, 73, 77, 90, 241, 250 КАС України, суд, -
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_3 до Департаменту патрульної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу, - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 03 грудня 2018 року.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили 03.12.18 Суддя З оригіналом згідно Помічник судді В.С. Віхрова В.С. Віхрова Ю.Ю. Ковтун