Справа № 2040/5588/18
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2018-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

27 листопада 2018 р. справа № 2040/5588/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Горшкової О.О.,

при секретарі судового засідання - Лук'янчук О.І.,

за участю: представника позивача - ОСОБА_1, представника відповідача - Міхно Л.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні питання про залишення позовної заяви без розгляду по адміністративній справі за позовом ОСОБА_3 до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд зобов'язати відповідача розглянути заяву ОСОБА_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, про надання дозволу на розроблення проекту відведення земельної ділянки у власність орієнтовною площею 5,13 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за рахунок земель запасу сільськогосподарського призначення (рілля), розташованої за межами населеного пункту на території Лозівської сільської ради Кегичівського району Харківської області, номер кадастрової зони та кадастрового кварталу НОМЕР_3, кадастровий номер загальної земельної ділянки НОМЕР_2.

Представник відповідача через канцелярію суду 26.11.2018 року (вх. № 01-26/63275/18) надав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на наслідками пропущення позивачем строків звернення до суду. В обґрунтування заявленого клопотання, представник відповідача зазначив, що ОСОБА_3 30.07.2017 року через свого представника звернулась до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області із заявою стосовно надання дозволу на розроблення проект землеустрою щодо відведення у власність для ведення товарного сільськогосподарського виробництва земельної ділянки, орієнтованою площею 5,13 га, яка розташована за межами населених пунктів на території Лозівської сільської ради Кегичівського району Харківської області. Листом від 30.08.2017 року Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області надано відповідь на звернення позивача. При цьому, позивач звернувся до суду з даним позовом лише в липні 2018 року, тобто майже через рік після прийняття спірного рішення, жодним чином не мотивуючи наявність об'єктивних поважним причин пропуску звернення до суду. На підставі вищезазначеного, представник відповідача просив позов залишити без розгляду, посилаючись на вимоги ст.ст. 122, 123 КАС України.

У судовому засіданні, представник позивача заперечував проти задоволення вищезазначеного клопотання представника відповідача та звернувся до суду із клопотанням про поновлення строку на звернення до суду з даним адміністративним позовом, з огляду на наявність поважним причин пропуску звернення до суду із даним позовом. Так, представник позивача вказав, що позивачем пропущено місячний термін для звернення до землевпорядної організації для замовлення технічної документації, оскільки розпорядження Кегичівської районної державної адміністрації Харківської області від 26.04.2011 року № 133 не було надано відповідачем ОСОБА_3, а ОСОБА_3 отримала вказане розпорядження у землевпорядника при зверненні до Лозівської сільської ради, а тому відсутні підстави для залишення позовну без розгляду.

У судовому засіданні 27.11.2018 року судом поставлено на обговорення питання про залишення позовної заяви без розгляду.

Представники позивача та відповідача підтримали свої правові позиції, викладені у клопотаннях.

Суд, оцінивши наявні в матеріалах справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на повному, всебічному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, вважає, що вказаний адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до частин першої та другою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Слід зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Тобто, чинне законодавство, обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

При цьому, суд зазначає, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для особи на вчинення певних дій (у даному випадку - на подання позову до суду). Оскільки дане поняття за своєю суттю є оціночним, суд у кожному конкретному випадку має надати правову оцінку відповідним обставинам та, як наслідок, визначити, чи можуть такі обставини бути визнані поважними.

Суд зазначає, що практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Таким чином, для вирішення питання про наявність або відсутність пропуску строку звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів особи необхідно з'ясувати, яким саме рішенням, дією чи бездіяльністю порушені права цієї особи, коли розпочався перебіг цього строку.

Частиною третьою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

При цьому, суд зазначає, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для особи на вчинення певних дій (у даному випадку - на подання позову до суду). Оскільки дане поняття за своєю суттю є оціночним, суд у кожному конкретному випадку має надати правову оцінку відповідним обставинам та, як наслідок, визначити, чи можуть такі обставини бути визнані поважними.

При цьому, вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд враховує, що особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Водночас, суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Вказана правова позиція також узгоджується з правовою позицією Верховного суду України, яка викладена в постанові від 11.04.2018 року по справі № 826/13046/16.

Проаналізувавши клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду із даним позовом, суд враховує, що ОСОБА_3 30.07.2017 року через свого представника звернулась саме до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області із заявою стосовно надання дозволу на розроблення проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Водночас, позивачем під час звернення до суду із даним позовом майже через рік після отримання відповіді Головного управління Держгеокадастру у Харківській області від 30.08.2017 року на звернення ОСОБА_3, з метою вирішення питання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою відведення земельної дялінки, у якості відповідача визначено іншого суб'єкта владних повноважень - Кегичівську районну державну адміністрацію Харківської області.

При цьому, суд звертає увагу, що факт зміни практики та звернення у зв'язку із цим до неналежного відповідача не є поважними причинами пропуску строку звернення до суду із вказаним адміністративним позовом, оскільки вони об'єктивно не позбавляли та не обмежували позивача можливості реалізувати своє право на судовий захист протягом суттєвого проміжку часу, враховуючи те, що Кодекс адміністративного судочинства містить обширний перелік правових інструментів для вирішення питання обрання належного відповідача - суб'єкта владних повноважень уже в процесі вирішення справи.

Разом з тим, суд вважає за потрібне зазначити, що для відновлення прав та законних, позивача не позбавлено можливості звернутись до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області із заявою про надання дозволу на розроблення проекту відведення земельної ділянки у власність та, у разі не згоди з рішенням (діями, без діяльністю) суб'єкта владних повноважень за результатом розгляду такого звернення заявника, позивача не обмежено у реалізації його права на звернення до суду із позовом з урахуванням строків такого звернення у відповідності до вимог ст. ст. 122, 123 КАС України.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить висновку, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду, а наведені обставини пропуску звернення до суду не є поважними, об'єктивно непереборними, істотними та такими, що перешкоджали позивачу звернутись до суду у межах законодавчо встановлених строків, з огляду на що суд відмовляє позивачу у задоволені клопотання про поновлення строків звернення до суду.

Будь-яких інших підстав для визначення причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними позивачем не зазначено, а судом не знайдено, у зв'язку із чим в задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду слід відмовити, а клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 122, 123, 183, 240, 243, 246, 248, 256, 370 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення позивача до суду з даним адміністративним позовом.

Відмовити позивачу у задоволенні клопотання про поновлення строку на звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду за наслідками пропущення строків звернення до адміністративного суду по адміністративній справі за позовом ОСОБА_3 до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити.

Адміністративний позов ОСОБА_3 до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про зобов'язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 04 грудня 2018 року.

Суддя Горшкова О.О.