Справа № 540/2188/18
Суддя: Ковбій О.В.
Дата ухвалення: 2018-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2018 р.м. ХерсонСправа № 540/2188/18
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Ковбій О.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Комерційне внутрішнє телебачення" до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови № 37/702/01-22 від 26.09.2018 р. про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Комерційне внутрішнє телебачення» (далі - ТзОВ «КВТ», позивач) звернулося до суду з вказаним позовом, у якому просить визнати протиправною та скасувати постанову Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (далі - УПДАБК) №37/702/01-22 від 26.09.2018 року про накладення на ТОВ "Комерційне внутрішнє телебачення" штрафу у сумі 66276 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесену Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради.

В обґрунтування позову підприємством зазначено, що на його думку, вищевказана постанова є необґрунтованою, безпідставною, а тому протиправною та такою, що підлягає скасуванню з наступних підстав.

Так, в оскарженій постанові зазначено, що на розі вул. 49 Херсонської Гвардійської дивізії та вул. Покришева у м. Херсоні під час перевірки встановлено виконання будівельних робіт з будівництва торгівельного містечка з паркуванням без отримання дозвільної документації, що є порушенням пункту 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI, пункту 13 Постанови КМУ №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт». В той же час Сертифікатом серії ХС № 65 від 22 травня 2018 року відповідач засвідчив відповідність закінченого будівництвом об'єкта (черги, окремого пускового комплексу) «Будівництво торгово-офісного центру (магазин з готелем літ. А, кафе літ. Б, будівля охорони літ. В, бар літ. І, басейн літ. III)» у м. Херсоні на розі вул. 49 Гвардійської Дивізії та вул. Покришева проектній документації та підтвердив його готовність до експлуатації. Сертифікат виданий замовникам ТОВ «Комерційне внутрішнє телебачення» та ТОВ «ТРЦ Таврійський» на підставі акта готовності об'єкта до експлуатації від 11.05.2018 року.

Зазначене у сукупності з положеннями п.п.6,7, 16-18, 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553) та п.п. 10, 11, 13, 14, 16, 19 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (далі - Порядок №244), які на думку позивача недотримані контролюючим органом при проведенні перевірки та накладенні штрафу є достатнім підтвердженням протиправності постанови Управління з питань архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради №37/702/01-22 від 26.09.2018 року. А тому, позивач просить її скасувати.

Ухвалою суду від 30.10.2018 року провадження у справі відкрито, визначено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Судове засідання призначено на 20.11.2018 року.

12.11.2018 року відповідачем по справі подано відзив на позов, в якому проти заявлених позовних вимог УПДАБК заперечує, вважає оскаржену постанову винесеною у порядку та у спосіб передбачені законом. Зазначає, що позапланова перевірка позивача була проведена на підставі звернення Херсонської місцевої прокуратури.

03.09.2018 року представник ТОВ «КВТ» розписався та отримав направлення на №1/47 від 03.09.2018 року на проведення перевірки підприємства, яка відбулась у період з 03.09.2018 по 14.09.2018 року за адресою: на розі вулиць 49 Херсонської Гвардійської Дивізії та Покришева у м. Херсоні.

За результатами позапланової перевірки виявлено що: забудовник виконує будівельні роботи з будівництва торговельного містечка з паркуванням без отримання дозвільної документації, чим порушив ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 13 Постанови КМУ № 466 «деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт.

У відповідності до норм Порядку №553 був складений Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 14.09.2018р. в якому зафіксоване факти правопорушення. Також, головним спеціалістом Управління винесено припис від 14.09.2018 «Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил» з вимогою до 26.11.2018 привести дозвільну документацію у відповідність до вимог містобудівного законодавства. 14.09.2018 р. посадовою особою Управління по результатам перевірки також був винесений Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, так як під час перевірки було встановлено виконання будівельних робіт з будівництва торговельного містечка з паркуванням без отримання дозвільної документації яким з метою усунення виявлених порушень посадова особа вимагає: з 14.09.2018 зупинити проведенім будівельних робіт до приведення дозвільної документації у відповідність до вимог містобудівного законодавства.

На теперішній час суб'єктом містобудування ТОВ «Комерційне внутрішнє телебачення» вимоги припису не виконано та ігнорується в повному обсязі.

На підставі вище зазначених документів 26.09.2018 року ТОВ «Комерційне внутрішнє телебачення» було притягнуто до адміністративної відповідальності, а саме винесена Постанова № 37/702/01-22 про накладення штрафу у сумі 66 276 грн.

Також, відповідач зазначає, що посилання ТОВ «КВТ» на Сертифікат серії ХС № 65 від 22.05.2018 безпідставне та необґрунтоване, крім того вводять суд в оману так як вище зазначений Сертифікат був виданий на «Будівництво торгово-офісного центру (магазин з готелем літ.А, кафе літ. Б, будівля охорони літ. В, бар літ. І, басейн літ. III)» у м. Херсоні на розі вул. 49 Херсонської Гвардійської Дивізії та вул. Покришева, а перевіркою виявлено що: забудовник біля торгово-офісного центру виконує будівельні робіт з будівництва торговельного містечка з паркуванням без отримання дозвільної документації, що чітко підтверджується фото фіксацією під час проведення перевірки.

У зв'язку з викладеним, відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

20.11.2018 року від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі в порядку письмового провадження.

В судове засідання, призначене на 20.11.2018 року представник відповідача не з'явився. Про дату, час та місце судового розгляду повідомлений завчасно та належним чином, про що свідчить підпис вповноваженої особи УПДАБК на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення (індексний №73 2).

Частиною 3 статті 194 КАС України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомленні про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи приписи ст. ст. 194 та 205 КАС України суд вважає, що подання позивачем заяви про розгляд справи у порядку письмового провадження та неприбуття без поважних причин відповідача не є перешкодою для розгляду і вирішення справи за наявними у справі матеріалами.

Суд, вивчивши доводи позову та відзиву на нього, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які регулюють спірні правовідносини, виходить з наступних підстав та мотивів.

Так, судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що відповідно до направлення для проведення позапланового заходу №1/47 від 03.09.2018 року, оформленого на підставі наказу №227 від 27.08.2018 року та звернення Херсонської місцевої прокуратури щодо перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті будівництва за адресою: на розі вул. 49 Херсонської Гвардійської Дивізії та вул. Покришева у м. Херсоні у період з 03.09.2018 року по 14.09.2018 року була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Результати перевірки оформлені актом №1/47, згідно якого під час перевірки встановлено виконання будівельних робіт з будівництва торгівельного містечка з паркуванням без отримання дозвільної документації.

У зв'язку з чим, головним спеціалістом управління Кізян В.А. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.09.2018 року та два приписи про усунення порушень від 14.09.2018 року.

На підставі вищевказаних акту перевірки, протоколу та припису від 14.09.2018 року відповідачем прийнято постанову від 26.09.2018 року №37/702/01-22, яким позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 66276,00 грн.

Вважаючи зазначену постанову відповідача протиправною позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4, 7, 9 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи, зокрема, щодо зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

Суб'єкт господарювання має право звернутися до суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Наведені правила кореспондуються із приписами п.п. 2, 5, 7, 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Водночас, згідно із п.п. 9, 16, 17, 18, 19, 20, 21 Порядку від 23.05.2011 року №553 (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом, зокрема, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Рішенням Херсонської міської ради від 25.03.2016 року №137 затверджено Положення про Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (далі - Положення), п.1.1. якого встановлено, що Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради є виконавчим органом Херсонської міської ради. Основним завданням Управління є здійснення відповідно до закону державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності. (п.2.1 Положення)

УПДАБК здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації щодо об'єктів, розташованих у межах міста. (п.2.2.5 Положення).

Окрім зазначеного, УПДАБК розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності із прийняттям відповідних рішень (п.2.2.8).

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю - в даному випадку Управлінням з питань архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою органу в присутності представника об'єкта перевірки у двох примірниках складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Таким чином, лише наявність в діях суб'єкта містобудування порушень у сфері містобудівної діяльності ініціює посадову особу органу скласти відповідний акт, протокол, припис та застосувати до суб'єкта заходи адміністративного стягнення.

Правомірність підстави проведення перевірки за наслідками якої прийнято оскаржене рішення суб'єкта владних повноважень позивачем під сумнів не ставилась, отже не є предметом даного судового розгляду.

Щодо дотримання відповідачем процедури проведення перевірки суд зазначає наступне.

Так, ухвалою суду від 30.10.2018 року відповідача зобов'язано надати суду докази надіслання та отримання позивачем постанови № 37/702/01-22 від 26.09.2018 р. про накладення на нього штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності, а також докази надіслання та отримання позивачем усіх документів, складання та направлення яких передувало перевірці позивача та підлягало надсиланню йому. Окрім зазначеного, відповідачу у вказаний строк слід було надати суду усі документи, що були прийняті ним до уваги та складені під час прийняття оскарженого рішення та проведення перевірки, за наслідками якої це рішення винесено.

На виконання зазначеної вимоги суду, УПДАБК надано пакет документів (т.с.1 а.с.30-61), що з урахуванням вимог наведеної ухвали від 30.10.2018 року суд сприймає, як усі документи, що були прийняті відповідачем до уваги під час прийняття оскарженого рішення та складені під час його прийняття та проведення перевірки, за наслідками якої це рішення винесено. Тобто, надані докази є повним пакетом документів, який, на думку УПДАБК доводить правомірність проведеної перевірки позивача та рішень за її наслідками.

Враховуючи наведене суд зазначає, що УПДАБК стверджуючи про обізнаність підприємства посилається як на доказ - на підпис представника ТзОВ «КВТ» на направленні для проведення позапланового заходу №1/47 від 03.09.2018 року (т.с.1, а.с.37). Суд з цього приводу зазначає, що в матеріалах перевірки, наданих суду відсутні документи, які б підтвердили повноваження особи (Рудник Н.Н.), підпис якої наявний на направленні, представляти інтереси підприємства у взаємовідносинах з УПДАБК, або будь-яким іншим чином пов'язує ТзОВ «КВТ» та вказану особу.

Отже, відповідачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження виконання ним під час проведення позапланової перевірки вимог п. 7 Порядку №553 в частині надання копії направлення для проведення позапланової перевірки суб'єкту перевірки.

Також, суд повторно наводить положення п.9 Порядку №553, згідно якого державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Оглянувши наданий відповідачем Акт №1-47, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт судом (далі - Акт перевірки) (т.с.1, а.с.38-43) встановлено, що він не містить жодних відміток про присутність представника суб'єкта містобудування під час проведення перевірки.

Так, у сьомому розділі Акту перевірки «Пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та складеного акта перевірки» міститься підпис лише головного спеціаліста Кізян В.А. Підпис керівника суб'єкта містобудування або його представника в акті відсутній. Відмітка посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю про відмову представника ТзОВ «КВТ» від підпису на акті, як це передбачено п. 21 Порядку №553, також відсутня.

Уніфіковану форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 № 240.

Згідно додатку №1 до згаданого Наказу інформація стосовно осіб, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю) окрім вже зазначеного сьомого розділу, відображається в розділі ІІІ з однойменною назвою. Так, оглядом наданого відповідачем Акту перевірки встановлено, що сторінка №3 на якій мала знаходитись інформація з третім розділом відповідачем не надана.

Окрім зазначеного, на підтвердження того, що представник позивача був відсутній при проведенні перевірки свідчить й копія протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, графи якого, де має бути інформація стосовно осіб присутніх при його складання, залишились незаповненими.

При цьому, суд звертає увагу відповідача, що суттєвими обставинами які підлягають встановленню в рамках даного спору та на яких наголошував позивач в позовній заяві є участь представника ТзОВ «КВТ» під час проведення перевірки. Натомість, представником УПДАБК доказів на спростування доводів представника позивача з цього приводу не надано.

Підсумовуючи результати вивчення наявних доказів, суд зазначає, що факт участі представника ТзОВ «КВТ» при проведенні перевірки та при складанні протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.09.2018 року відповідачем не підтверджено.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244, визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно п. 9 Порядку №244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Приписи п. 10 Порядку №244 визначають, що уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). (п.13 Порядку №244)

У разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

У разі ненадання суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб'єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.

Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб'єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб'єктом містобудування. (п.3 Порядку №244)

З наведеного вбачається обов'язок посадової особи контролюючого органу забезпечити надання суб'єкту містобудування, який притягується до відповідальності, примірник протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не пізніше трьох робочих днів з дня складання акта перевірки. А в разі його відмови від отримання протоколу надіслати протокол поштою. Також, Порядком №244 визначено належний доказ виконання обов'язку щодо направлення зазначених документів суб'єкта містобудування - розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

З протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.09.2018 року (т.с. 1 а.с.44-45) вбачається, що він не підписаний представником позивача та як вже зазначалось судом раніше, складений без його участі.

Суд звертає увагу, що докази направлення на адресу позивача протоколу про адміністративне правопорушення, приписів за результатами перевірки та Акту перевірки відповідачем не надано не зважаючи на те, що ухвалою суду від 30.10.2018 року він зобов'язаний був надати такі докази.

Однак, перелічені документи містять відмітку контролюючого органу про його надіслання позивачу з зазначенням індексного номеру поштового відправлення: 660 та оператора поштового зв'язку - ХД ПАТ «Укрпошта».

Тому, судом з використанням онлайн-сервісу ПАТ «Укрпошта» за електронним посиланням:https://a.ukrposhta.ua/vidslidkuvati-forma-poshuku_UA.html?barcode=660 встановлено, що усі перелічені вище документи були направлені позивачу лише 28.09.2018 року, тобто за 14 днів після їх складання.

Пунктом 16-18 Порядку №244 передбачено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Таким чином, Порядок №244 гарантує особі, щодо якої складено протокол, можливість прийняти участь у його розгляді, у зв'язку з чим їй має бути вчасно повідомлено як про сам факт складання протоколу так і про час його розгляду вповноваженою на те особою.

Відповідачем у справі наведених вимог Порядку №244 не дотримано, оскільки постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №37/702/01-22 складена 26.09.2018 року, тоді як сам протокол про правопорушення надісланий позивачу лише 28.09.2018 року (встановлено судом вище).

Доказів повідомлення позивача про дату та час розгляду протоколу про адміністративне правопорушення будь-яким іншим способом відповідачем не надано.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що УПДАБК при проведенні позапланового заходу державного контролю, результати якого оформлені актом №1-47, не дотримано порядку її проведення, зокрема, в частині виконання вимог п.п. 7, 9 Порядку №553, щодо надання суб'єкту містобудування копії направлення для проведення позапланової перевірки та обов'язкової участі його представника під час проведення перевірки.

Окрім цього, з наданих суду документів та пояснень відповідача не можливо встановити, яким чином він дійшов висновку про приналежність об'єкта перевірки позивачу. Жодних документів стосовно права власності позивача на об'єкт перевірки або на землю під ним, пояснень свідків з цього приводу - суду не надано. Звернення прокуратури, яке стало підставою для перевірки також не містить найменування підприємства позивача.

Наявність означених порушень при проведенні перевірки у сукупності з порушенням відповідачем порядку розгляду справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що виявилось у неповідомленні суб'єкта містобудування про факт проведення перевірки, про її результати, та про дату та час розгляду питання про накладення штрафу, на думку суду, є достатнім для визнання протиправною та скасування постанови Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради №37/702/01-22 від 26.09.2018 року про накладення на ТОВ "Комерційне внутрішнє телебачення" штрафу у сумі 66276 грн.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Суд зазначає, що відповідачем належними та допустимими доказами не доведено правомірність свого рішення про накладення на ТОВ "Комерційне внутрішнє телебачення" штрафу у сумі 66276 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесену Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради.

Враховуючи вищевикладене та оцінюючи наявні у матеріалах справи докази в сукупності, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом встановлено, що ТзОВ «КВТ» при зверненні до суду з даним позовом сплачено судовий збір у сумі 1762,00 грн. (платіжне доручення №1721 від 23.10.2018 року), яка з урахуванням наведеної статті КАС України підлягає стягненню з відповідача..

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради №37/702/01-22 від 26.09.2018 року про накладення на ТОВ "Комерційне внутрішнє телебачення" штрафу у сумі 66276 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесену Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради.

Стягнути з Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (, адреса: вул. Перекопська, 166, м. Херсон, 73000) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Комерційне внутрішнє телебачення" (Код , адреса: вул. Звіринецька, 59, кв. 157-158, м. Київ, 01014) судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П'ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Ковбій О.В.

кат. 6.1