Справа № 200/16864/18
Суддя: Томаш В. І.
Дата ухвалення: 2018-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2а/200/718/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2018 року. Бабушкінський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

головуючого: судді - Томаша В.І.,

при секретарі - Кубрак К.В.,

представника позивача - Бісєрової І.А.,

представника відповідача - Ховрич О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро адміністративну справу за позовною заявою дочірнього підприємства приватного торгівельно-комерційного підприємства «Веснянка» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради «про визнання протиправною та скасування постанови про накладання штрафу за правопорушення в сфері містобудівної діяльності», -

ВСТАНОВИВ:

19 жовтня 2018 року позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, в якому просить поновити строк на оскарження постанови про накладення штрафу та визнати протиправною та скасувати постанову про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 15/0507 від 05.07.2018 р., видану Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, якою дочірнє підприємство приватного торгівельно-комерційного підприємства «Веснянка» визнано винним у вчинені правопорушення передбаченого п.2 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення в сфері містобудівної діяльності», а саме, виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) та накладено штраф у сумі 66 276 грн..

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що відповідачем складено постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності з проведенням перевірки об'єкту будівництва за його місцезнаходженням без законних підстав для проведення державного архітектурно-будівельного контролю за адресою: м. Дніпро, вул. Калинова, 82Д, що є суттєвим порушенням вимог законодавства та порядку проведення перевірок. Окрім того, роботи, які проводились позивачем - не були будівельними, а тому здійснення технічного нагляду не передбачено чинним законодавством України. Оскільки оскаржувана постанова винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права, вона є протиправною та підлягає скасуванню.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити їх в повному обсязі.

Представник Відповідача та надав до суду заперечення, в яких просив відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Відповідно до приписів ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Як встановлено з матеріалів справи, постановою №15/0507 від 05.07.2018 р. дочірнє підприємство приватного торгівельно-комерційного підприємства «Веснянка» визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме, незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, у випадках коли такий нагляд є обов'язковим та накладено штрафу розмірі 66 276 грн., а саме за те, що за адресою: м. Дніпро, вул. Образцова, в районі буд. 1/1, без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) та без проектної документації, збудувало капітальну нежитлову одноповерхову споруду - металоконструкції стійок, зв'язків, прогонів, зовнішніх стін розміром 22,02 м. на 8,55 м. висотою в плані 3,7 м., які збираються на залізобетонні стрічкові та окремо розташовані залізобетонні фундаменти, в якій виконані бетонні поли на щебеневій підставі, тощо.

Згідно з вимогами ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Положеннями ст.256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Також, за приписами ч.2 ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Частиною першою ст. 268 КУпАП визначено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, серед яких: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначається, що Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Крім того, цією статтею визначені повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 (Далі по тексту - Порядок).

Пунктом 7 Порядку передбачено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Однак, в порушення Порядку №553, Відповідачем, на адресу Позивача засобами поштового зв'язку одним конвертом було відправлено: Направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 20.06.2018р. №0417, Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.06.2018р., Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 21.06.2018р. та Акт перевірки.

Таким чином, посадовими особами Управління ДАБК Дніпровської міської ради був порушений порядок оформлення результатів державного архітектурно-будівельного контролю, а саме п.п. 17-19 Порядку.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Дослідивши процесуальні документи, а саме Акт, протокол та припис від 21.06.2018р., суд дійшов висновку, що дані документи були виготовлені на принтері, тобто на об'єкті ці документи не складались, а складались в офісі.

В зазначених документах відсутній підпис директора тому, ці документи були складені без присутності директора, що унеможливило дати пояснення, заперечення, незгоду з висновками.

Окрім того, факти викладені в акті, протоколі, приписі є такими, що не відповідають дійсності.

Порядком №553 визначені повноваження (п.13) суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Оскільки дані документи складені без присутності директора, це призвело до порушення пункту 13 Порядку та порушення права підприємства, яке полягає у тому, що директора позбавили права надати пояснення до Протоколу (в Протоколі є графа «Пояснення і зауваження до Протоколу …), зробити запис у графі «Зауваження до здійснення перевірки» в Акті.

Зазначені факти беззаперечно вказують на грубі порушення містобудівного законодавства при проведені перевірки.

Крім того, дослідивши направлення на проведення позапланового заходу від 20.06.2018 р. № 0417, суд приходить до висновку, що у посадових осіб Управління ДАБК Дніпровської міської ради взагалі не було підстав для проведення державного архітектурно-будівельного контролю, з тих підстав що у направленні виданому для здійснення позапланової перевірки на об'єкті містобудування була вказана адреса: м. Дніпро, вул. Образцова, буд. 1/1, проте головним спеціалістом-інспектором Управління ДАБК Дніпровської міської ради фактично перевірка проводилась за адресою: м. Дніпро, вул. Калинова, 82Д.

Крім того, вичерпний перелік підстав для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначений пунктом 7 Порядку №553, серед яких відсутня така підстава, як службова записка головного спеціаліста-інспектора. Однак, направлення було видано саме на цій підставі.

Окрім того, з матеріалів справи вбачається, що у позивача відсутні будь-які об'єкти нерухомості розташовані за адресою: м. Дніпро, вул. Образцова, буд. 1/1.

З описової частини акту, протоколу, припису вбачається, що об'єкт перевірки «капітальна нежитлова одноповерхова споруда - металоконструкції стійок, зв'язків, прогонів, зовнішніх стін розміром 22,02 м. на 8,55 м. висотою в плані 3,7 м., які збираються на залізобетонні стрічкові та окремо розташовані залізобетонні фундаменти, в якій виконані бетонні поли на щебеневій підставі» розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Калинова, 82Д, а не за адресою: м. Дніпро, вул. Образцова, буд. 1/1 до якого позивач відношення взагалі не має.

Таким чином, у посадової особи Управління ДАБК Дніпровської міської ради взагалі не було правових підстав для проведення перевірки за адресою: м. Дніпро, вул. Калинова, 82Д.

У відповідності до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 26.02.2015 (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 01) об'єкт: торгівельний комплекс з продажу продовольчих та непродовольчих товарів, розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Калинова, 82Д, належить Дочірньому підприємству приватного торгівельно-комерційного підприємства «Веснянка». Параметри об'єкта, матеріали стін та фундаментів підтверджуються даними зазначеними у технічному паспорті від 06.01.2015 р. інвентаризаційна справа 10-1/15.

Таким чином, порушення: «виконання будівельних робіт, без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) та без проектної документації, збудувало капітальну нежитлову одноповерхову споруду - металоконструкції стійок, зв'язків, прогонів, зовнішніх стін розміром 22,02 м. на 8,55 м. висотою в плані 3,7 м., які збираються на залізобетонні стрічкові та окремо розташовані залізобетонні фундаменти, в якій виконані бетонні поли на щебеневій підставі» - є надуманим та таким, що не відповідає дійсності, оскільки право власності на дану споруду було зареєстроване ще у 2015 році.

Стосовно фарбування фасаду будівлі, то ці роботи відносяться до робіт з поточного ремонту, даний факт Відповідачем не спростований.

Пункт 2 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. № 466 «Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт» містить вичерпний перелік поняття будівельних робіт. Будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту. Таким чином, поточний ремонт - не є будівельними роботами.

Дочірнє підприємство приватного торгівельно-комерційного підприємства «Веснянка» визнано винним у вчинені правопорушення передбаченого п.2 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення в сфері містобудівної діяльності», а саме за незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, у випадках коли такий нагляд є обов'язковим, згідно із законодавством.

Пунктом 1 порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 року № 903 визначений вичерпний перелік випадків, коли технічний нагляд є обов'язковим, а саме: під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств.

Отже, оскільки позивачем ніяких будівельних робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств не проводилось, а поточний ремонт не є будівельними роботами, тому притягнення до відповідальності за п.2 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення в сфері містобудівної діяльності» є неправомірним.

Згідно зі ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами , висновками експертів , показаннями свідків.

У відповідності до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Разом з цим, відповідачем будь-яких реальних доказів того, що постанова про притягнення позивача винесена з дотриманням процедури розгляду справ про адміністративні правопорушення, окрім письмових заперечень, суду не надано.

Відповідно до ч.3 ст.288 КУпАП постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

За змістом ст.293 КУпАП під час розгляду позову перевіряється законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймається одне з таких рішень: залишення постанови без зміни; скасування постанови і надсилання справи на новий розгляд; скасування постанови і закриття справи; зміна заходу стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

З врахуванням вищевикладене суд дає критичну оцінку доводам представника відповідача, висловлені ним в письмових запереченнях та в судовому засіданні щодо невизнання позовних вимог позивача, оскільки вони є безпідставними та недоведеними і спрямовані лише на безпідставне та протиправне притягнення позивача до адміністративної відповідальності з накладенням адміністративного штрафу не дивлячись на те, що в супереч ч. 2 ст. 77 КАС України відповідач не довів суду у встановлений законом спосіб правомірність прийнятого ним рішення.

Суд вважає, що позивачем було пропущений строк на оскарження вказаної постанови з поважних на то причин, а тому відповідно до ст. ст. 121, 122 КАС України повинен бути поновлений судом.

Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку, що постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності підлягає скасуванню.

Відповідно до ч.1 ст.143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Приймаючи до уваги, що рішення у справі ухвалене на користь позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, суд вважає за необхідне присудити всі здійснені ним судові витрати, а саме судовий збір, за рахунок Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради.

На підставі викладеного, керуючись ст.293 Кодексу України про адміністративні порушення, ст. ст. 9, 77, 192-193, 242, 244-246 кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Дочірнього підприємства Приватного торгівельно-комерційного підприємства «Веснянка» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради «про визнання протиправною та скасування постанови про накладання штрафу за правопорушення в сфері містобудівної діяльності» - задовольнити.

Поновити ДП Приватному торгівельно-комерційному підприємству «Веснянка» строк на оскарження постанови про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 15/0507 від 05.07.2018 р., винесену Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради.

Визнати протиправною та скасувати Постанову про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 15/0507 від 05.07.2018 р. винесену Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, якою Дочірнє підприємство приватного торгівельно-комерційного підприємства «Веснянка» визнано винним у вчинені правопорушення передбаченого п.2 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення в сфері містобудівної діяльності», з накладанням штрафу у розмірі 66 276 грн..

Стягнути на користь Дочірнього підприємства Приватного торгівельно-комерційного підприємства «Веснянка» судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1762 грн. з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (ІК 40498190).

На постанову суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 днів з дня з дня її проголошення.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст буду виготовлено протягом п'яти днів з дня оголошення вступної та резолютивної частини постанови.

Суддя Бабушкінського

районного суду В.І. Томаш