Справа № 826/11525/18
Суддя: Амельохін В.В.
Дата ухвалення: 2018-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

23 листопада 2018 року № 826/11525/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Амельохіна В.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику сторін) та проведення судового адміністративну справу
за позовомГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві
доТовариства з обмеженою відповідальністю «Суматра-ЛТД»
прозастосування заходів реагування,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (далі - позивач) з адміністративним позовом в якому просив:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, а саме: приміщень магазину та аптеки приміщення ТОВ «Суматра-ЛТД» за адресою: вул. Малиновського, 12 в Оболонському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки;

- обов'язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб'єкта господарювання, в тому числі, право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.08.2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 826/11525/18 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику сторін) та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

10.09.2018 року ТОВ «Суматра-ЛТД» подано клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та про залучення до участі у справі третьої особи ТОВ «Українська іноваційно-фінансова компанія».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.09.2018 року відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Суматра-ЛТД» в задоволенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та про залучення до участі у справі третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ТОВ «Українська іноваційно-фінансова компанія».

14.09.2018 року представником ТОВ «Суматра-ЛТД» подано відзив на позовну заяву.

28.09.2018 року представником ТОВ «Суматра-ЛТД» подано докази по справі.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що виявлені під час проведення позапланової перевірки щодо додержання (виконання) ТОВ «Суматра-ЛТД» вимог законодавства у сферах цивільного захисту та пожежної і техногенної безпеки, станом на дату звернення до суду з даним позовом, не усунуті повністю останнім, а відтак відповідачем недотримані вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей. А тому, як зазначає позивач, виявлені порушення є підставою для звернення з вказаними позовними вимогами про застосування заходів реагування.

Позивач також звертає увагу, що порушення наведені в Акті № 223 від 18.06.2018 року не є формальними, а стосується виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення, та створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей які працюють, перебувають на об'єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі, у разі її виникнення.

Відзив обґрунтовано тим, що порушення вказані позивачем в Акті № 223 та приписі 223 не є підтвердженими, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог. Позивачем, на думку відповідача не вказано норму закону який дозволяє припинення експлуатації Магазину відповідача саме за порушення п.2.3., п.2.12., п.2.23, п.2.37 розділу III, п.1.16, п.1.18, п.1.6, п.1.8 розділу IV, п.4.7., п. 13 глави 9 розділу VI ППБУ, що в свою чергу не відповідає вимогам ст.19 Конституції України. Зокрема, як вказував відповідач, критерії оцінки загрози життю та здоров'ю людей які достатні та необхідні для втручання у права позивача в Акті та приписі та позовній заяві не зазначені. Не вказаний також закон який такі критерії визначає. Такі критерії повинні встановлюватись виключно законом відповідно до п.7, п.12, п.22 ч. 1 ст. 92 Конституції України.

Окрім цього, відповідачем зазначено, що станом на дату подання відзиву відсутні зазначені у Акті № 223 та Приписі № 223 порушення вимог законодавства, оскільки в даному Акті відсутня інформація про порушення п.2.12., п.2.37 розділу III, п.1.16, п.1.18, п.1.6, п.1.8 розділу IV, п.4.7., п. 13 глави 9 розділу VI ППБУ, що свідчить про відсутній предмет спору відносно порушень.

При цьому, магазин «КОСМО», що обстежувався позивачем, відкритий на території ТРЦ, власником якого є інша особа, не пов'язана з відповідачем. ТОВ «Суматра-ЛТД» не має можливості виконання будь-яких будівельних робіт в ТРЦ без дозволу власника ТРЦ. Окрім цього, вказаний ТРЦ введений в експлуатацію а магазин почав функціонувати задовго до внесення змін в існуючі ДБН та проектом не передбачено відділення складів від торгових залів встановленням протипожежних перешкод, огороджувальних конструкцій.

Також, ТОВ «Суматра-ЛТД» зазначено, що чинним законодавством не передбачено обов'язку особи, що використовує об'єкт, зупиняти його експлуатацію і терміново проводити усунення невідповідностей до нової редакції ДБН.

Згідно частини третьої статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України у справах, визначених частиною першою цієї статті, заявами по суті справи є позов та відзив.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 18.12.2017 № 1104 «Про затвердження переліку органів державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 02.11.2015 № 1337, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.11.2015 № 1467/27912, Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3, та наказів Державної регуляторної служби України від 16.11.2017 №139 «Про затвердження Плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2018 рік», ДСНС України від 24.11.2017 №627 «Про затвердження річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю)» Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві видано наказ від 16.05.2018 № 300 «Про проведення планових перевірок» (далі - Наказ № 300) - головному інспектору відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Оболонського районного управління Головного управління ДСНС України у м. Києві майору служби цивільного захисту Корчинському І.В., головному інспектору відділу ПБ УЗНС ГУ ДСНС України у м. Києві підполковнику служби цивільного захисту Петренку С.М та старшому інспектору ВОП та ТБ в КМ УОЗЗЦЗ на ОВО ГУ ДСНС України у м. Києві капітану служби цивільного захисту Шульзі В.В. з 05.06.2018 по 18.06.2018 провести планову перевірку приміщення та території товариства з обмеженою відповідальністю «Суматра-ЛТД» (), за адресою: вулиця Малиновського, 12 в Оболонському районі м. Києва, щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

За результатами вказаної перевірки складено Акт перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки (далі - Акт) № 223 від 18 червня 2018 року.

Під час здійснення перевірки, встановлено, що приміщення ТОВ «Суматра-ЛТД» експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а саме:

- п. 1.8., глава 1, Розділ IV ППБУ в приміщеннях магазину та аптеки дозволяється улаштування та експлуатація тимчасових електромереж, що має прояв у порушенні щодо улаштування, утримання та експлуатації електромереж і електрообладнання створює загрозу виникнення пожежі від дії теплових проявів електричної енергії та сприяє швидкому розповсюдженню пожежі, що може призвести до загибелі людей;

- п. 1.6., глава 1, розділу IV ППБУ з'єднання жил проводів в приміщенні магазину здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, що має прояв у порушенні місця з'єднання жил проводів і кабелів, а також з'єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання й пошкодження ізоляції стиків. Струм утрат ізоляції стиків повинен бути не більше струму втрат ізоляції цілих жил цих проводів і кабелів, що може призвести до виникнення та розповсюдження пожежі;місця з'єднання жил проводів і кабелів, а також з'єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання й пошкодження ізоляції стиків. Струм утрат ізоляції стиків повинен бути не більше струму втрат ізоляції цілих жил цих проводів і кабелів, що може призвести до виникнення та розповсюдження пожежі;

- п. 2.3., глава 2, розділу III; п.6.3.11.; п. 6.16, 6.17 ППБУ, ДБНВ.2.2-23:2009; ДБНВ.1.1-7:2016 складські приміщення магазину та аптеки не відділені від торгівельних залів протипожежними перешкодами або огороджуючими конструкціями з нормованим класом вогнестійкості та межею поширення полум'я, що мало прояв, що при відсутності протипожежних перегородок з нормованою межею вогнестійкості або їх не відповідності можливі втрата цілісності та втрата тепло ізолювальної спроможності даної перешкоди, що сприяє розповсюдженню та підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та наступним отруєнням чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей;

- п. 2.12., глава 2, розділу III ППБУ допускається захаращення шляхів евакуації з складського приміщення магазину, обладнанням, різними матеріалами, що мало прояв, що захаращення шляхів евакуації сторонніми предметами може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей;

- п. 13, глава 9, розділу VI ППБУ в складських приміщеннях на магазину допускається зберігання продукції у проходах навалом, що мало прояв, що при захаращенні шляхів евакуації сторонніми предметами, може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей;

- п. 1.18., глава 1, розділу IV ППБУ допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від під електрощитами, що сприяє швидкому розповсюдженню пожежі, що може призвести до загибелі людей;

- п.2.3., глава 2 Розділ III; п. 6.2, табл. 3 ППБУ, ДБНВ. 1.1.7-2016 В складських приміщеннях магазину та аптеки не встановлено протипожежні двері класу вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності УкрСепро, чим створює загрозу розповсюдження пожежі та шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій на суміжні приміщенні і може призвести до травмування осіб у зв'язку із задимленням;

- п.2.23., глава 2, розділ III п. 8.3, розділу 8 ППБУ; ДБНВ.2.2-23:2009 із торговельної зали не передбачено два розосереджених евакуаційних виходи безпосередньо назовні або в сходові клітки типу СК 1, які мають двері з пристроями самозачинення та ущільнення в притулах, що матиме прояв, що при недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей;

- п.2.37, Глава 2, Розділ III ППБУ на шляхах евакуації з магазину влаштовані пристрої (антикража), які перешкоджають вільній евакуації людей, що може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей;

- п. 1.16, глава 1, Розділ IV ППБУ електрощити, групові електрощитки не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаними значенням номінального струму апарату захисту (плавкої вставки), що матиме прояв у відсутні можливість вчасно знеструмити приміщення (частину приміщень), де виникла пожежа та приступити до її гасіння;

- п. 1.18. глава, 1, розділу IV ППБУ дозволяється використання побутових електронагрівальних приладів (мікрохвильова піч) в підсобному приміщені аптеки, що матиме прояв у порушенні щодо улаштування, утримання та експлуатації електромереж і електрообладнання створює загрозу виникнення пожежі від дії теплових проявів електричної енергії та сприяє швидкому розповсюдженню пожежі, що може призвести до загибелі людей;

- п. 4.7., глава 4, розділу VI ППБУ магазин не забезпечений пристроями фільтрувальними для само рятування під час пожежі для обслуговуючого персоналу, чим наявність даного порушення унеможливлює швидку локалізацію та успішну ліквідацію НС, з мінімальними наслідками.

Факт допущення відповідачем вище перелічених порушень підтверджується наявними у матеріалах справи фотознімками, а вищевказаними нормативно-правовими актами визначені вимоги, які було порушено ним.

Другий примірник вказаного Акту № 223 від 18.06.2018 року вручено 18.06.2018 начальнику служби ОП та ПБ ОСОБА_4, про що свідчить його відмітка про отримання.

У зв'язку з існуванням безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування, шляхом повного зупинення експлуатації його будівлі, приміщень та території.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V (далі - Закон 877-V).

Так, згідно зі ст. 1, ч. 5 ст. 4, ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 6, ч. 7 ст. 7 Закон 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Абзацом третім частини першої статті 6 наведеного Закону встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов'язкової звітності, поданих суб'єктом господарювання; перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до ст. 1 Кодексу цивільного захисту населення 02.10.2012 року № 5403-V регулює відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Статтею 64 Кодексу цивільного захисту населення передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного захисту населення центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту населення у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту населення підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Частиною другою ст. 70 Кодексу цивільного захисту населення встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

З аналізу викладених положень, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

У той же час, суд звертає увагу, що наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов'язковими для виконання суб'єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об'єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов'язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов'язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов'язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об'єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до пункту 6 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об'єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов'язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об'єкті оренди.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов'язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

Всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначені в Акті перевірки, призводять до загрози життю та здоров'ю людей у випадку виникнення пожежі.

Отже, як вбачається з характеру порушень, встановлених Актом перевірки № 223 від 18.06.2018 р., вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища. Тобто, виявленні порушення можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров'ю людей у процесі самої пожежі.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Матеріалами справи встановлено, що позивачем за результатами встановлених під час проведення планової перевірки порушень, позивачем було складено Протокол КИ № відносно ОСОБА_4.

Як було встановлено вище, відповідач проти задоволення адміністративного позову заперечував та просив в його задоволенні відмовити повністю, з підстав того, що ним порушення встановлені в Акті № 223 від 18.06.2018 р. усунуті повністю, зокрема, що стосується діяльності самого відповідача, та підтверджується відповідними Актами від 19.07.2018 року № 253 та від 04.09.2018 року № 293. Що ж стосується порушень, які встановлені вказаними актами, а саме:

- п. 2.3., глава 2, розділу III; п.6.3.11.; п. 6.16, 6.17 ППБУ, ДБНВ.2.2-23:2009; ДБНВ.1.1-7:2016 складські приміщення магазину та аптеки не відділені від торгівельних залів протипожежними перешкодами або огороджуючими конструкціями з нормованим класом вогнестійкості та межею поширення полум'я;

- п.2.3., глава 2 Розділ III; п. 6.2, табл. 3 ППБУ, ДБНВ. 1.1.7-2016 В складських приміщеннях магазину та аптеки не встановлено протипожежні двері класу вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності УкрСепро;

- п. 2.23., глава 2, розділ III п. 8.3, розділу 8 ППБУ; ДБНВ.2.2-23:2009 із торговельної зали не передбачено два розосереджених евакуаційних виходи безпосередньо назовні або в сходові клітки типу СК 1, які мають двері з пристроями самозачинення та ущільнення в притулах,

ТОВ «Суматра-ЛТД» звертав увагу, що він є орендарем приміщення за адресою м. Київ, вул. Малиновського, 12, укладеного з ТОВ «Українська інноваційно-фінансова компанія» відповідно до Договору суборенди № МП-Н-ОС/03-17, за умовами якого ТОВ «Суматра-ЛТД» не має повноважень на самостійне проведення будівельних робіт в приміщені Магазину.

В підтвердження вказаних доводів, відповідачем надано суду копію:

- договору суборенди № МП-Н-ОС/03-17 від 13.09.2017 року;

- роз'яснення Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04.07.2018 року № 26-1024/261, згідно якого відповідно до вимог пункту 22 розділу II Правил пожежної безпеки України, затверджених наказом МВС від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованим у Мін'юсті 5 березня 2015 р. за № 252/26697, під час експлуатації об'єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об'єкта;

- роз'яснення Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 19.07.2018 року № 26-11081/261, відповідно до якого повідомлено що у пункті 1.8 глави 1 розділу 4 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 5 березня 2015 р. за № 252/26697, зазначено, що улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняються. Винятком можуть бути тимчасові електромережі, які живлять ілюмінаційні установки, а також електропроводки в місцях проведення будівельних, тимчасових ремонтно - монтажних та аварійних робіт;

- роз'яснення Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 13.07.2018 року № 93/16-985, відповідно до якого «Улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняється. Винятком можуть бути тимчасові електромережі, які живлять Ілюмінаційні установки, а також електропроводки в місцях проведення будівельних, тимчасових ремонтно-монтажних та аварійних робіт». Така заборона поширюється на використання електромереж, що не передбачено проектною документацією на будівництво об'єкта, не відповідають вимогам Правил улаштування електроустановок, нормативним документам. Разом з цим, повідомлено, що п. 1.8 глави 1 розділу 4 Правил пожежної безпеки в Україні заборонено застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред'являються до переносних (пересувних) електропроводок;

- Акт про приймання в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта Універсальний торговельний центр на перетині вул. Маршала Малиновського та проспекту Оболонський в Оболонському районі м. Києва від 26.10.2004 року № 8, згідно якого заступником начальником Управління Держпожбезпеки МНС України Бабенко О.П. таку експлуатацію погодив.

Втім, суд критично ставиться до вказаних доказів, з огляду на наступне.

Так, статтею 55 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що обов'язок із забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників квартир, а в жилих приміщеннях приватного житлового фонду та інших спорудах, приватних житлових будинках садибного типу, дачних і садових будинках з господарськими спорудами та будівлями - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов'язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору оренди.

Аналогічні норми, як було зазначено вище містяться і в наказі Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417.

Відповідно до умов пункту 3.4 договору суборенди № МП-Н-ОС/03-17 від 13.09.2017 року, Суборендар зобов'язаний повернути Суборендодавцю Об'єкт Суборенди в стані не гіршому за той, в якому Об'єкт Суборенди був переданий Суборендарю по Акту приймання-передачі, з врахуванням нормального зносу і положень, відносно поліпшень Об'єкту Суборенди. Перед поверненням Об'єкту Суборенди, Суборендар зобов'язаний за свій рахунок демонтувати всі зроблені ним поліпшення, відділимі без шкоди для Об'єкту Суборенди. Всі поліпшення, що не можуть бути відокремленими без шкоди для Об'єкта Суборенди, в тому числі поліпшення, погоджені з Суборендодавцем, зроблені Суборендарем згідно з Договором Суборенди, не компенсуються Суборендарю.

При цьому, відповідно до ст. 759 Цивільного кодексу України, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов'язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди).

Статтею 776 Цивільного кодексу України поточний ремонт речі, переданої у найм, провадиться наймачем за його рахунок, якщо інше не встановлено договором або законом.

Капітальний ремонт речі, переданої у найм, провадиться наймодавцем за його рахунок, якщо інше не встановлено договором або законом.

Капітальний ремонт провадиться у строк, встановлений договором. Якщо строк не встановлений договором або ремонт викликаний невідкладною потребою, капітальний ремонт має бути проведений у розумний строк.

Якщо наймодавець не провів капітального ремонту речі, що перешкоджає її використанню відповідно до призначення та умов договору, наймач має право:

1) відремонтувати річ, зарахувавши вартість ремонту в рахунок плати за користування річчю, або вимагати відшкодування вартості ремонту;

2) вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

У той же час, згідно ч. 1 ст. 778 Цивільного кодексу України наймач може поліпшити річ, яка є предметом договору найму, лише за згодою наймодавця.

Враховуючи вказані вище норми чинного законодавства, та виходячи з правовідносин, що склалися між відповідачем та ТОВ «Українська інноваційно-фінансова компанія», суд зазначає, що Капітальний ремонт приміщення, яке передано в суборенду ТОВ «Суматра-ЛТД» можливе лише за згоди Орендодавця.

При цьому, доказів звернення ТОВ «Суматра-ЛТД» до ТОВ «Українська інноваційно-фінансова компанія» про усунення порушень встановлених в Акті № 223 від 18.06.2018 р., та в подальшому в Актах від 19.07.2018 року № 253 та від 04.09.2018 року № 293, суду надано не було.

Доказів щодо розірвання договору суборенди № МП-Н-ОС/03-17 від 13.09.2017 року в перевіряємий період відповідачем також не надано.

Тобто, суд приходить до висновку, що ТОВ «Суматра-ЛТД» не надано доказів сприяння усунення встановлених вказаними вище актами перевірки порушень.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема: перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Тобто аналіз вказаної норми свідчить про те, що факт виконання/невиконання суб'єктом господарювання порушень, встановлених, зокрема в Акті, за результатами проведення попереднього заходу (перевірки) органом державного нагляду (контролю), шляхом винесення припису, може бути встановлено лише за результатами проведення таким органом позапланових заходів (перевірки).

Отже, факт підтвердження відсутності порушень на час розгляду справи має бути доведений не тільки наданими письмовими доказами наявності необхідних документів та проведених заходів, а і актом перевірки стану усунення виявлених порушень.

Таких документів сторонами суду надано не було, у зв'язку із чим надані відповідачем письмові пояснення не можуть бути визнані такими, що підтверджують факт відсутності порушень в його діяльності.

При цьому, під час розгляду справи, позивачем надано копію Акту від 02.11.2018 року № 363 щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки ТОВ «Суматра-ЛТД» за адресою: м. Київ, вул. Малиновського, 12, відповідно до якого за останнім встановлено порушення:

- п. 2.3., глава 2, розділу III; п.6.3.11.; п. 6.16, 6.17 ППБУ, ДБНВ.2.2-23:2009; ДБНВ.1.1-7:2016 складські приміщення магазину та аптеки не відділені від торгівельних залів протипожежними перешкодами або огороджуючими конструкціями з нормованим класом вогнестійкості та межею поширення полум'я;

- п.2.3., глава 2 Розділ III; п. 6.2, табл. 3 ППБУ, ДБНВ. 1.1.7-2016 В складських приміщеннях магазину та аптеки не встановлено протипожежні двері класу вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності УкрСепро.

Тобто порушення, встановлені позивачем в Акті перевірки відповідача № 223 від 18.06.2018 р. останнім повністю не усунуто.

У той же час, суд звертає увагу, що порушення, які було не усунуто відповідачем, станом на час проведення позапланової перевірки Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища. Тобто, виявленні порушення можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров'ю людей у процесі самої пожежі, а саме:

- при відсутності протипожежних перегородок з нормованою межею вогнестійкості або їх не відповідності можливі втрата цілісності та втрата тепло ізолювальної спроможності даної перешкоди, що сприяє розповсюдженню та підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та наступним отруєнням чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей;

- може створює загрозу розповсюдження пожежі та шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій на суміжні приміщенні і може призвести до травмування осіб у зв'язку із задимленням.

Суд звертає увагу сторін на те, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об'єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

При цьому, поняття "загроза життю та/або здоров'ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

За вказаних обставин, та враховуючи встановлені під час розгляду справи порушення відповідачем вимог законодавства в у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, суд вважає необхідним застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, а саме: приміщень магазину та аптеки приміщення ТОВ «Суматра-ЛТД» за адресою: вул. Малиновського, 12 в Оболонському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Частиною першою ст. 372 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб'єктів владних повноважень можуть бути покладені обов'язки щодо забезпечення виконання рішення.

При цьому, суд звертає увагу, що опечатування вхідних дверей, приміщень або відімкнення від джерел електроживлення, є в свою чергу відповідним клопотанням про приведення вказаних вище заходів реагування у дію, тобто способом виконання вказаного рішення, у задоволені якого суд відмовляє.

Між іншим, вказаний спосіб виконання вказаного рішення був передбачений наказом МНС України від 21.10.2004р. №130 «Про затвердження Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів», зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 08.11.2004р. №1416/10015, який втратив чинність 21.05.2017 року.

Також суд відмовляє у встановлені контролю за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб'єкта господарювання, в тому числі, право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, за Головним управління ДСНС України у м. Києві.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, є саме тим заходом, що направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об'єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Відповідно до положень чч. 1 та 2 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Частинами 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, матеріалів справи, суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відшкодування судових витрат на користь позивача не здійснюється.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-10, 19, 72-77, 90, 194, 241-246, 255 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (, 01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13) задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, а саме: приміщень магазину та аптеки приміщення ТОВ «Суматра-ЛТД» () за адресою: вул. Малиновського, 12 в Оболонському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Амельохін