Справа № 673/1945/18
Суддя: Ягодіна Т. В.
Дата ухвалення: 2018-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 673/1945/18
Провадження № 2-а/673/88/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" листопада 2018 р. м. Деражня

Деражнянський районний суд Хмельницької області в складі

головуючої - судді Ягодіної Т.В.

з участю секретаря судового засідання - Ясінської М.О.,

представника позивача ОСОБА_1.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

19.10.2018 року позивач звернувся із означеним позовом до суду, вказавши, що постановою по справі про адміністративне правопорушення №349 від 27.11.2017 року, прийнятою головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області (далі - Управління ДАБІ) Тимчуком А.П., його притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 гривень так як при виконанні будівництва об'єкта «Будівництво автомийки з шиномонтажем, з вбудовано-прибудованими офісними приміщеннями та кафе», який знаходиться по АДРЕСА_2, ним всупереч вимогам ч.6 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 12 постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 року «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», не було розміщено на вказаному об'єкті інформаційний стенд (паспорт об'єкта) з інформацією щодо назви об'єкта будівництва, його зображення, техніко-економічних показників, класу наслідків, замовника, проектувальника, підрядників, осіб відповідальних за здійснення авторського та технічного нагляду за будівництвом, документу, що надає право виконувати будівельні роботи. Проте, стверджував позивач, жодних порушень будівельних правил він не вчиняв, а тому вказана постанова є протиправною, винесена без належних для того підстав, з порушенням норм процесуального та матеріального права. Зокрема, він вказував, що фактично перевірка на місці здійснення ним будівництва не проводилась та про її проведення його ніхто не попереджав. Крім того, відповідачем було порушено саму процедуру розгляду справи про адміністративне правопорушення щодо нього, оскільки ні акт перевірки, ні протокол по справі про адміністративне правопорушення, ні припис щодо усунення порушень будівельних норм, які повинні передувати складенню постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, йому не вручалися, а розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся у його відсутності, у зв'язку з чим позивач просив визнати оскаржувану постанову протиправною та скасувати її.

Згідно з ухвалою судді від 24.10.2018 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження із поновленням позивачу строку звернення до адміністративного суду та встановленням відповідачу строку для подання відзиву на позовну заяву.

В судовому засіданні представник позивача адвокат ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав у повному обсязі, додав що 07.11.2017 року на об'єкт будівництва дійсно прибув інспектор Управління ДАБІ, де йому було передано для перевірки частину документів, іншу частину документів ОСОБА_2 наступного дня було передано за місцем знаходження Управління. Про виявленні на час огляду об'єкта будівництва порушення інспектор не повідомляв. Крім того, зауважив, що інформаційний стенд (паспорт об'єкта) з необхідною інформацією був розміщений на території будівельного майданчика, проте надані стороною відповідача фото не відтворюють об'єктивних обставин.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, відзив на позовну заяву не надав, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини третьої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як встановлено судом, 27.11.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Хмельницькій області Тимчуком А.П. відносно позивача було прийнято постанову №349 по справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 гривень за те, що при виконанні будівництва об'єкта «Будівництво автомийки з шиномонтажем, з вбудовано-прибудованими офісними приміщеннями та кафе», який знаходиться по АДРЕСА_2, позивачем, як замовником будівництва, не було розміщено на вказаному об'єкті інформаційний стенд (паспорт об'єкта) з інформацією щодо назви об'єкта будівництва, його зображення, техніко-економічних показників, класу наслідків, замовника, проектувальника, підрядників, осіб відповідальних за здійснення авторського та технічного нагляду за будівництвом, документу, що надає право виконувати будівельні роботи, чим порушено вимоги ч.6 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 12 постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 року «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт».

В обґрунтування позову позивач вказує, що така постанова є протиправною та прийнята із порушенням норм процесуального та матеріального права.

Вирішуючи обґрунтованість таких доводів позивача, судом встановлено наступні обставини справи.

Згідно направлення для проведення позапланової перевірки №1069 від 25.10.2017 року, за зверненням Управління захисту економіки в Хмельницькій області, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Хмельницькій області Тимчуком А.П. у період з 31.10.2017 року до 13.11.2017 року здійснювалась перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва автомийки з шиномонтажем з вбудовано-прибудованими офісними приміщеннями та кафе», яка знаходиться по АДРЕСА_2 (замовник - ОСОБА_2.).

Як вбачається із службової записки інспектора від 13.11.2017 року, під час проведення перевірки позивачем не було представлено проектну документацію, а тому згідно із направленням для проведення позапланової перевірки №1110 від 09.11.2017 року термін проведення позапланової перевірки на вказаному об'єкті будівництва було продовжено до 15.11.2017 року.

За результатами даної перевірки складено акт №1069 від 15.11.2017 року, відповідно до висновків якого встановлено порушення позивачем ч.6 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 12 постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 року «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», оскільки на об'єкті будівництва відсутній інформаційний стенд (паспорт об'єкта) з інформацією щодо назви об'єкта будівництва, його зображення, техніко-економічних показників, класу наслідків, замовника, проектувальника, підрядників, осіб відповідальних за здійснення авторського та технічного нагляду за будівництвом, документу, що надає право виконувати будівельні роботи.

У зв'язку із виявленим порушенням, на підставі акту перевірки Управлінням ДАБІ у Хмельницькій області 15.11.2017 року складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, із вимогою усунути зазначені порушення містобудівного законодавства до 23.11.2017 року.

За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, на підставі вищезазначених акту перевірки та протоколу від 15.11.2017 року Управлінням ДАБІ у Хмельницькій області прийнято оскаржувану постанову №349 від 27.11.2017 року.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходив з наступного.

Згідно із ч.1 ст. 96 КУпАП порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч.6 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.12 постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 року «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» інформація про документ, що дає право на виконання підготовчих та будівельних робіт (реєстраційний номер, дата видачі, найменування органу державного архітектурно-будівельного контролю, який здійснив дії щодо внесення даних до реєстру і здійснює контроль за будівництвом об'єкта), відомості про найменування, клас наслідків (відповідальності) об'єкта, зображення об'єкта та його основні техніко-економічні показники, замовника, проектувальника, підрядників, осіб, відповідальних за здійснення авторського і технічного нагляду, відповідальних виконавців робіт з урахуванням внесених змін розміщуються на стенді завдовжки не менше ніж 1,5 метра і завширшки не менше ніж 1 метр, що встановлюється на будівельному майданчику в доступному для огляду місці (за винятком індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них).

При цьому, судом враховується, що згідно із ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Орган (посадова особа) при розгляді справи, зокрема, зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність; повинен своєчасно, всебічно, повно і об'єктивно з'ясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності до закону тощо (статті 245, 280 Кодексу). Згідно з Кодексом провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через відсутність події і складу адміністративного правопорушення (пункт 1 статті 247); справа про адміністративне правопорушення розглядається відкрито, крім випадків, коли це суперечить інтересам охорони державної таємниці (частина перша статті 249); оцінка доказів ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності (стаття 252) тощо.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язана з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Разом із цим, зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що інспектором будівельного нагляду при прийнятті такої не було наведено доказів, на яких ґрунтується його висновок про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП.

Як встановлено судом із наданих стороною відповідача копій матеріалів справи про адміністративне правопорушення, такі не містять достатніх та переконливих доказів, які б вказували на те, що позивачем не було дотримано вищенаведених вимог будівельних норм.

Зокрема, зі змісту службової записки інспектора від 13.11.2017 року, на підставі якої було продовжено термін проведення позапланової перевірки, вбачається, що позивачем під час проведення такої перевірки не було представлено проектну документацію.

Однак суд вважає недоведеною вказану обставину, оскільки відповідачем не надано до суду будь-яких доказів щодо витребування у позивача такої документації, а також щодо фату ненадання її останнім в строк до 13.11.2017року (кінцева дата дії направлення для проведення позапланового заходу від 25.10.2017 року №1069), а також взаємозв'язок вказаної проектної документації із правопорушенням, яке стала підставою для складання протоколу про адміністративне право рушення відносно ОСОБА_2

В підтвердження вчинення ОСОБА_2 правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП, крім вказаних вище документів, відповідачем надано фото №1 та фото №2 із зображенням об'єкту будівництва, які були здійснені 07.11.2017 року.

Надаючи оцінку вказаним фотографіям як доказам, суд приходить до висновку, що такі не підтверджують об'єктивну сторону правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП та не дають можливості поза об'єктивно встановити наявність чи відсутність на об'єкті будівництва інформаційного щита, а також встановити його точне місце знаходження, оскільки як вбачається, будівельний майданчик був обнесений парканом, а фотографії виконувалися за його межами.

При вирішенні даного спору судом також приймається до уваги, що відповідно до ч.1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (пункт 1 Порядку № 553).

Пунктом 5 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 цього ж Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Як встановлено судом, позапланову перевірку відповідачем було проведено згідно направлення для проведення позапланової перевірки №1069 від 25.10.2017 року та на підставі звернення Управління захисту економіки в Хмельницькій області. Строком її проведення було визначено 31.10.2017 року - 13.11.2017 року.

Згідно направлення №1110 від 09.11.2017 року термін проведення позапланової перевірки на вказаному об'єкті будівництва було продовжено до 15.11.2017 року.

Разом із цим, стороною відповідача не надано жодних доказів, які б вказували на необхідність продовження строку проведення перевірки та не зазначено, які порушення вимог законодавства позивачем стали підставою для продовження такого строку.

З огляду на наведене, суд вважає обґрунтованим посилання сторони позивача на те, що порушень будівельних правил позивач не вчиняв, а продовження строків перевірки були здійснені відповідачем без наявності для того законних підстав.

Заслуговують на увагу суду і доводи позивача в тому, що відповідачем було порушено процедуру направлення йому матеріалів перевірки, оскільки судом не здобуто жодних належних та допустимих доказів направлення відповідачем у встановленому законом порядку акту перевірки, протоколу по справі про адміністративне правопорушення, припису щодо усунення порушень будівельних норм, на підставі яких було прийнято оскаржувану постанову.

Так, наявним в матеріалах справи фіскальним чеком від 16.11.2017 року підтверджується факт направлення поштою документів позивачу, яке відбулося рекомендованим поштовим відправленням.

Крім того, судом з'ясовано, що 15.11.2017 року відповідачем було видано позивачу припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, із вимогою усунути зазначені порушення містобудівного законодавства до 23.11.2017 року.

Проте, як встановлено судом із даних інформаційної системи пошуку поштових відправлень УДППЗ «Укрпошта», станом на 24.11.2017 року такий припис позивачем фактично отриманий не був, що свідчить про неможливість його виконання останнім у визначений строк.

Не містять матеріали справи і доказів належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення щодо нього за ч.1 ст. 96 КУпАП, а також отримання ним оскаржуваної постанови. Також, посилання відповідача про направлення оскаржуваної постанови, а також інших документів, які стали підставою для винесення такої постанови для ОСОБА_2 рекомендованим листом із повідомленням про вручення не знайшло свого підтвердження належними доказами.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним доказам в цілому (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу ( групи доказів).

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши належність, допустимість, достовірність доказів, які є у справі, і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що оскаржуване рішення не відповідає критеріям, наведеним у статті 2 КАС України, тобто відповідач діяв не на підставі та в не межах визначених законом повноважень, у зв'язку з чим оскаржувана постанова по справі про адміністративне правопорушення №349 від 27.11.2017 року, прийнята головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Хмельницькій області Тимчуком А.П. про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 96 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 гривень, є протиправною та підлягає скасуванню.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 8, 9, 22, 72, 77, 90, 241-255, 272, 286 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задоволити.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення від 27 листопада 2017 року №349 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Тимчука А.П. за ч.1 ст. 96 КУпАП, відносно ОСОБА_2 у вигляді накладення штрафу у розмірі 1700 грн. визнати протиправною, скасувати, а провадження у справі закрити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

позивач - ОСОБА_2, зареєстроване місце проживання: 32200, АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1;

відповідач - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області, місцезнаходження: 29013, м. Хмельницький, вул. Грушевського, 87/2, .

Повне рішення складене 22 листопада 2018 року.

Суддя: Т. В. Ягодіна