Справа № 807/493/17
Суддя: Калинич Я. М.
Дата ухвалення: 2018-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

19 листопада 2018 рокум. Ужгород№ 807/493/17

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Калинич Я. М., суддів - Гаврилко С.Є., Рейті С.І.

при секретарі судових засідань - Попович М.М.

та осіб, що беруть участь у справі:

представника позивача -Рішко П.М.

представника відповідача - Гашпар Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Релігійної громади Церкви Адвентистів Сьомого Дня с. Кобилецька Поляна до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування постанов, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 19 листопада 2018 року проголошено вступну та резолютивну частину ухвали. Ухвала в повному обсязі складена 23 листопада 2018 року.

Релігійна громада Церкви Адвентистів Сьомого Дня с. Кобилецька Поляна звернулась (далі - позивач) до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Клементєва Ярослава Васильовича №07/1007-1.1/2202 від 23 грудня 2016 року, згідно якої релігійну громаду Церкви Адвентистів Сьомого Дня с. Кобилецька Поляна визнано винною у порушенні ч.10 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою КМУ від 13.04.2011 року №461, та вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 4 пункту 6 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 144000,00 грн.;

- визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Клементєва Ярослава Васильовича №07/1007-1.1/2203 від 23 грудня 2016 року, згідно якої релігійну громаду Церкви Адвентистів Сьомого Дня с. Кобилецька Поляна визнано винною у порушенні ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність» п.2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого Постановою КМУ від 11.07.2011 року №903, та вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 57600,00 грн.;

- визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Клементєва Ярослава Васильовича №07/1007-1.1/2204 від 23 грудня 2016 року, згідно якої релігійну громаду Церкви Адвентистів Сьомого Дня с. Кобилецька Поляна визнано винною у порушенні ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого Постановою КМУ від 11.07.2011 року №903, та вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 72000,00 грн.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 квітня 2017 року було відкрито провадження в адміністративній справі.

24 квітня 2017 року ухвалою суду було закінчено підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні 05.02.2018 року представником відповідача було подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. Клопотання мотивовано тим, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду з даним позовом, покликаючись на рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, з яких вбачається, що оскаржувані постанови позивачем отримані за місцезнаходженням 19.01.2017 року, а також за місцезнаходженням проживання керівника позивача 29.12.2016 року.

В судовому засіданні представник відповідача клопотання підтримала та просила суд таке задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні заперечив проти клопотання покликаючись на доводи викладені у письмовому заперечені проти клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Судом встановлено, що управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) на предмет достовірності даних, поданих у декларації про готовність об'єкта до експлуатації (будівництво молитовного дому по вул. Спортивна, 31 в с.Кобилецька Поляна, Рахівського району, замовник РГ Церкви Адвентистів Сьомого Дня с. Кобилецька Поляна), оскільки акт перевірки №713/1007, протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №339-П/1007 складені в останній п'ятий день її проведення, а саме: 28 листопада 2016 року. Відповідно до матеріалів перевірки встановлено, що посадова особа позивача після проведення позапланової перевірки відмовилася від отримання акту перевірки від 28.11.2016 року №713/1007, протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.11.2016 року та припису від 28.11.2016 року №339-П/1007.

Відповідно до поданих доказів, вказані документи були скеровані позивачу поштовим відправленням рекомендованим листом з повідомленням про вручення та з описом вкладення. Відповідно до відмітки працівника пошти, зазначені документи отримані керівником позивача 01 грудня 2016 року.

Вищезазначене спростовує доводи позивача, зазначені у поданому запереченні проти клопотання, а саме: що позивач копії постанов про накладення штрафу отримав поштовим зв'язком 25 березня 2017 року.

В матеріалах справи міститься копія заяви голови громади Мурга В.М. адресована на ім'я начальника управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Гриньо Є.М., відповідно до якої просить надати, у разі наявності, зокрема: постанову (постанови) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а.с.46).

Суд таку заяву розцінює, як намагання позивача ввести в оману суд та цим самим продовжити строк звернення до суду.

Однак, в матеріалах справи міститься повідомлення Мурги В.М. від 20.02.2017 року адресоване начальнику управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Гриньо Є.М. про часткове виконання припису головного інспектора будівельного нагляду Клементєва Я.В. від 28.11.2016 року №339-П/1007 (а.с.251), що свідчить про обізнаність позивача про складені відносно релігійної громади матеріали перевірки.

Відповідачем надано до суду докази надіслання рекомендованим листом на адресу позивача оскаржуваних постанов 19.01.2017 року.

Із наявних в матеріалах справи належним чином завірених копій рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення судом встановлено, що відправлення 129 (постанови №07/1007-1.1/2202 від 23.12.2016 року, №08/1007-1.1/2203 від 23.12.2016 року та №09/1007-1.1/2204 від 23.12.2016 року) вручено за довіреністю представнику позивача 19.01.2017 року.

При цьому позивач звертається до суду із даним адміністративним позовом 06 квітня 2017 року, тобто, з порушенням місячного строку звернення до суду щодо оскарження постанов.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду, суд виходить з наступного.

В силу вимог п. 31 «Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06.04.1995, постанова про накладення штрафу є виконавчим документом і підлягає виконанню в установленому законом порядку з дня набрання нею законної сили. У разі оскарження постанови про накладення штрафу та належного повідомлення відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю про її оскарження така постанова направляється до органу державної виконавчої служби для примусового виконання після набрання законної сили відповідним рішенням суду, крім випадків скасування її судом.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 99 КАС України (в редакції станом на квітень 2017 року) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так зокрема, згідно з ч.1 ст.5 Закону № 208/94 постанову центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Для звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, встановлюється місячний строк (п. 5 ст.99 КАС України (в редакції станом на квітень 2017 року)).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 100 КАС України (в редакції станом на квітень 2017 року) адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Згідно п. 9 ч 1. ст. 155 КАС України (в редакції станом на квітень 2017 року) суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Аналогічні норми права містяться в редакції Кодексу адміністративного судочинства України в редакції, яка діє з 15.12.2017 р. (ст.ст. 120 - 123, п.8 ч. 1 ст. 240 КАС України).

Отже, чинне законодавство встановленими строками обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Такі строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд має з'ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність).

Судом встановлено, що позивач отримав оскаржувані постанови 19.01.2017 року, а до суду з вказаним позовом звернувся 06.04.2017 року.

Відповідно до ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Крім того, як слідує з практики вирішення спорів Вищим адміністративним судом України (Ухвала Вищого адміністративного суду України від 12.12.2012 року по справі №К/9991/71408/11) з приводу процесуальних строків слідує, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При вирішення питання щодо дотримання строків звернення до суду, а також їх поновлення необхідно брати до уваги також практику Європейського суду з прав людини, яка також свідчить про те, що право звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Так, у справах «Стаббігс та інші проти Великобританії», «Девеер проти Бельгії» Суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду.

У Справі «Пономарьов проти України» Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги заявлені позивачем із пропуском строку звернення до суду, зазначені причин поважності пропуску такого строку в заяві не знайшли свого підтвердження, а тому наявні правові підстави для залишення без розгляду позовної заяви.

Згідно з п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.240 КАС України про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

Керуючись ст.ст. 240, 243, 248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву Релігійної громади Церкви Адвентистів Сьомого Дня с. Кобилецька Поляна до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування постанов - залишити без розгляду.

Повідомити позивача, що особа, заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається у відповідності до вимог п. 15.5 ч.1 Перехідних положень КАС України (в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 року №2147-VIII).

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Головуюча суддя Суддя Суддя Я.М. Калинич С.Є. Гаврилко С.І. Рейті