Справа № 826/13812/17
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2018-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

26 листопада 2018 року № 826/13812/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Скочок Т.О., розглянувши у в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Розетка. Уа»
доОфісу великих платників податків Державної фіскальної служби
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 07.08.2017 № в частині, -
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Розетка. Уа» (далі також - позивач, ТОВ «Розетка. Уа») з позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (далі також - відповідач, Офіс ВПП), в якому просило: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 07.08.2017 № в частині застосованої штрафної санкції в розмірі 30% (44 100 грн.), визначеної від суми податку на додану вартість за помилково виписаною податковою накладною №12648 від 08.04.2016.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю прийнятого контролюючим органом податкового повідомлення-рішення від 07.08.2017 № в частині застосованих до товариства штрафних санкцій у сумі 44 100 грн. за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної №12648 від 08.04.2016. Позивач вважає, що його діях відсутній склад податкового правопорушення, оскільки вказана податкова накладна була помилково виписана та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних на одну і ту саму операції з поставки товару, у зв'язку з чим Товариство в подальшому подало відповідний розрахунок коригування до такої податкової накладної. Таким чином, ще до моменту проведення камеральної перевірки товариство повідомило контролюючий орган про помилковість виписки податкової накладної.

У судових засіданнях представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав повністю, а представник відповідача проти позову заперечував з підстав і мотивів, що наведені у тексті його заперечень проти позову.

Свої заперечення проти позову відповідач обґрунтовує тим, що в ході проведеної камеральної перевірки в липні 2017 року встановлено, що ряд податкових накладних, виписаних ТОВ «Розетка. Уа» були зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням законодавчо визначеного терміну. Відповідно до п. 1201.1 ст. 1201 Податкового кодексу України до ТОВ «Розетка. Уа» винесено податкове повідомлення-рішення щодо застосування штрафів, всього на загальну суму 67 999,40 грн. (за затримку на терміни до 15 календарних днів і більше) за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Відповідач вважає, що при проведенні перевірки контролюючий орган мав всі підстави для застосування до позивача штрафних санкцій за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних.

У судовому засіданні 05.12.2017 суд, на підставі ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції чинній на момент вчинення відповідної процесуальної дії), ухвалив про подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані особами, які беруть участь у справі, документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

14.07.2017 працівником Офісу великих платників податків ДФС відповідно до пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку ТОВ «Розетка. Уа» з питання дотримання ним термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за період з 01.09.2015 по 31.12.2016, за результатами був складений акт від 14.07.2017 №2145/28-10-42-02/37193071.

У висновках цього акта перевірки зафіксовано порушення позивачем вимог п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме: порушення термінів реєстрації податкових накладних, виписаних ТОВ «Розетка. Уа» на користь контрагентів-покупців за перевіряємий період на загальну суму податку на додану вартість 362 963,04 грн., на строк до 15 календарних днів та більше. Перелік таких несвоєчасно зареєстрованих податкових накладних з датами їх виписки та фактичної реєстрації, кількістю днів затримки реєстрації та сумою податку наведений на стор. 2 - 7 акта перевірки.

07.08.2017 Офіс великих платників податків ДФС на підставі цього акта перевірки та згідно зі ст. 1201 Податкового кодексу України прийняв податкове повідомлення-рішення №, яким до ТОВ «Розетка. Уа» застосовано штрафні санкції за затримку реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних на терміни: від 15 і менше календарних днів, від 16 до 30 календарних днів, від 31 до 60 календарних днів, від 61 і більше календарних днів, всього у розмірі 67 999,40 грн.

За результатами адміністративного оскарження, в порядку визначеному ст. 56 Податкового кодексу України, рішенням Державної фіскальної служби України від 19.10.2017 №23538/6/99-99-11-03-01-25 скаргу платника (позивача) залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення від 07.08.2017 № - без змін.

Не погоджуючись з вищевказаним податковим повідомленням-рішенням в частині застосованих штрафних санкцій у розмірі 44 100 грн. позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

В тексті свого позову позивач зазначив про відсутність підстав для застосування штрафних санкцій у випадку несвоєчасної реєстрації податкової накладної №12648 від 08.04.2016, оскільки така накладна була виписана ТОВ «Розетка. Уа» на адресу покупця - Приватного підприємства «Мрія-2000» () на суму 882 000 грн. (в т.ч. ПДВ - 147 000 грн.) помилково. Як пояснив позивач, 08.04.2016 ТОВ «Розетка. Уа» реалізувало товар покупцю - ПП «Мрія-2000» у зв'язку з чим були виписані видаткова накладна №230774 від 08.04.2016 на суму 882 000 грн. (в т.ч. ПДВ - 147 000 грн.) та податкова накладна №1674 від 08.04.2016 на аналогічну суму коштів. Вказана податкова накладна №1674 від 08.04.2016 зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних 14.04.2016 за реєстраційним № що свідчить роздруківка електронної квитанції №1.

Згодом, 09.06.2016 ТОВ «Розетка. Уа» помилково зареєструвало в Єдиному реєстрі податкових накладних на ту ж саму господарську операцію з поставки товару та з тим самим контрагентом іншу податкову накладну - податкову накладну №12648 від 08.04.2016 (реєстраційний номер в ЄРПН ). Згідно даних акта камеральної перевірки термін прострочення реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних становить 47 днів.

31.05.2016 ТОВ «Розетка. Уа» виписало розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №10 до податкової накладної №12648 від 08.04.2016, який був зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних 13.06.2016 за реєстраційним №.

Копії перелічених вище документів позивач надав суду разом з позовом. Крім того, на підтвердження обставини помилковості виписки податкової накладної від 08.04.2016 №12648 представник позивача надав суду копії видаткової накладної №230774 від 08.04.2016, довіреності на №219 від 08.04.2016 на отримання товарно-матеріальних цінностей, акта звіряння взаємних розрахунків за період 2016 року між ТОВ «Розетка. Уа» і ПП «Мрія-2000».

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Стаття 20 ПК України визначає права контролюючого органу, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення; запитувати та вивчати під час проведення перевірок первинні документи, що використовуються в бухгалтерському обліку, регістри, фінансову, статистичну та іншу звітність, пов'язану з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів, виконанням вимог законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи (пп. 20.1.4, 20.1.6 п. 20.1 ст. 20 ПК України).

Відповідно до ст. 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

На день проведення перевірки позивача редакція пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України передбачала, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до п. 76.1 ст. 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, зокрема Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН), арифметичних та/або методологічних помилок, або інших відомостей, які призвели до заниження/завищення податкових зобов'язань або свідчать про допущені платником податків порушення термінів, порядку реєстрації податкових накладних, акцизних накладних або про неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності, відповідальність за що передбачена статтями 120, 1201, 1202 ПК України.

Тобто, надані контролюючому органу повноваження проводити камеральні перевірки на підставі даних ЄРПН охоплюють, у тому числі, питання дотримання термінів реєстрації податкових накладних у ЄРПН (аналогічні правові висновки сформовані Верховним Судом України в тексті постанови від 06.03.2018 за результатами розгляду подібної адміністративної справи № 821/193/17).

Відповідно до п. 14.1.60 ст. 14 ПК України, єдиний реєстр податкових накладних (ЄРПН) - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з п. 201.1, 201.7 ст. 201 ПК України у редакції, яка діяла станом на момент формування податкової накладної від 08.04.2016, на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

За змістом норм п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

При цьому, відповідно до п. 192.1 ст. 192 ПК України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов'язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка видана їх отримувачу - платнику податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Так, згідно абз. 6 п. 192.1 ст.192 ПК України розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов'язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг..

Відповідно до положень абз. 11 п. 201.10 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Приписами норм п. 1201.1. ст. 1201 ПК України встановлено, що за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

Проаналізувавши наведені вище норми п. 1201.1. ст. 1201, ст. 192, п. 20.1.10 ст. 201 ПК України, Верховний Суд за результатами перегляду в порядку касаційного провадження схожої адміністративної справи дійшов висновку, що за змістом пункту 1201.1 статті 1201 Податкового кодексу України штрафні санкції за порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних накладаються на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації (постанова від 22.08.2018 у справі №804/1366/17).

В силу вимог ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, враховуючи вищевказані правові норми та практику Верховного Суду, суд дійшов висновку, що приписами ПК України на платника податків покладено обов'язок по реєстрації податкової накладної протягом 15 календарних днів, наступних за датою його складання. При цьому, штрафні (фінансові) санкції, згідно п. 1201.1 ст. 1201 ПК України можуть бути застосовані лише у разі, якщо платник податків - продавець товарів/послуг був зобов'язаний, згідно із вимогами ПК, скласти та зареєструвати ПН, а саме: в зв'язку із постачанням товарів/послуг або надходження коштів від покупця як авансу.

Як свідчать наявні у справі матеріали, ТОВ «Розетка. Уа» виписало покупцю - ПП «Мрія-2000» (, ІПН 58) податкову накладну №1674 від 08.04.2016 на суму 882 000 грн. (в т.ч. ПДВ - 147 000 грн.) з номенклатурою товару «ноутбук Asus X540SA (X540SA-XX012D) Chocolate Blac» у кількості 120 шт., яка була зареєстрована 14.04.2016. Порушень граничного терміну реєстрації податкової накладної №1674 від 08.04.2016 в Єдиному реєстрі податкових накладних за результатами проведеної камеральної перевірки контролюючим органом не встановлено.

Потім Товариством на адресу покупця ПП «Мрія-2000» (, ІПН 58) була виписана податкова накладна №12648 від 08.04.2016 на аналогічну суму коштів щодо поставки партії аналогічного товару в обсязі 120 штук. Саме дана податкова накладна була зареєстрована позивачем в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням граничного терміну реєстрації більше ніж на 30 календарних днів, що стало підставою для застосування до позивача штрафної санкції у розмірі 44 100 грн. згідно оспорюваного податкового повідомлення-рішення.

В зв'язку з помилковістю складення та реєстрації в ЄРПН податкової накладної ТОВ «Розетка. Уа» відповідно до ст. 192 ПК України був складений розрахунок коригування №10 від 31.05.2016, який був зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних 13.06.2016.

При цьому, за даними наданих позивачем видаткової накладної №230774 від 08.04.2018 та акта звіряння взаєморозрахунків за період 2016 року між ТОВ «Розетка. Уа» та ПП «Мрія-2000», 08.04.2016 мало місце вчинення між сторонами лише однієї господарської операції з поставки зазначеного товару в обсязі 120 штук на суму 882 000 грн.

Також, в ході розгляду даної справи в суді відповідачем не були надані суду копії податкової звітності ТОВ «Розетка. Уа» та ПП «Мрія-2000» з податку на додану вартість за відповідний звітний період з відомостями про те, що така податкова накладна №12648 від 08.04.2016 була врахована контрагентом позивача та/або самим позивачем до складу податкового кредиту та відповідного податкових зобов'язань.

Таким чином, з матеріалів справи видно, а відповідачем протилежного доведено не було, що в даному випадку подією, що відбулася, та з якою пов'язане виникнення податкових зобов'язань у позивача як постачальника, стала поставка 08.04.2016 позивачем товару - ноутбуків Asus X540SA (X540SA-XX012D) Chocolate Blac» у кількості 120 штук на загальну суму 882 000 грн. (в т.ч. ПДВ - 147 000 грн.), про що ТОВ «Розетка. Уа» 14.04.2016 в Єдиному реєстрі податкових накладних зареєстровано податкову накладну №1674 від 08.04.2016 на суму ПДВ 147 000 грн., тобто у строк, встановлений ПК України. Доказів про те, що позивачем відбувались інші господарські операції з поставки на суму ПДВ 147 000 грн. або більше, які б були підставою для складання іншої податкової накладної ніж податкова накладна №1674 від 08.04.2016 в цей день між позивачем та його контрагентом (ПП «Мрія-2000») сторонами на час розгляду справи не надано, а судом не встановлено.

У зв'язку з цим суд вважає, що у контролюючого органу були відсутні підстави для застосування до позивача штрафних санкцій за недотримання покладеного на платника податку обов'язку своєчасної реєстрації податкової накладної №12648 від 08.04.2016, оскільки складати, реєструвати та надавати ПП «Мрія-2000» таку податкову накладну позивач не мав. При цьому, обставина помилкового виписування останньої в даному випадку не тягне за собою жодних наслідків, які передбачені п. 1201.1 ст.1201 ПК України.

Частиною другою ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, перевіривши та проаналізувавши матеріали справи і надані сторонами докази за правилами, встановленими ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявного у матеріалах справи платіжного доручення від 26.10.2017 №2567284, позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір у розмірі 1 600 грн. відтак, з урахуванням задоволення позовних вимог, присудженню на користь позивача підлягає судових збір у вказаному розмірі.

Керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Розетка. Уа» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 07.08.2017 № в частині задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби від 07.08.2017 № в частині застосованої штрафної санкції в сумі 44 100 грн.

3. Присудити здійснені Товариством з обмеженою відповідальністю «Розетка. Уа» (, адреса: 01103, м. Київ, бульв. Дружби Народів, 8-А) документально підтверджені судові витрати у розмірі 1 600 грн. (одна тисяча шістсот гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (, адреса: 04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11).

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.О. Скочок