Справа № 823/2152/18
Суддя: Пилипенко Олена Євгеніївна
Дата ухвалення: 2018-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/2152/18 Суддя першої інстанції: В.А. Гайдаш
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2018 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Пилипенко О.Є.

суддів - Кузьмишиної О.М. та Шелест С.Б.,

при секретарі - Грабовській Т.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И Л А :

У травні 2018 року позивач - ОСОБА_1 звернулась до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії, в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С. від 01.12.2017 р. №1307 про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 11.01.2016 р. №1000-бп;

- визнати протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С. від 01.12.2017 р. №1322 про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 05.04.2016 р. №1048-бп;

- визнати протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С. рішення від 01.12.2017 р. №1342 про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 07.06.2016 р. №1108-бп.

Постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2018 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з судовим рішенням відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення було неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, порушено норми матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст.. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відповідно до ч.4 ст. 317 КАС України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що такий вид санкції або відповідальності суб'єктів містобудування, як скасування дії будівельного паспорта - не передбачено нормами Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 р. №208/94-ВР та Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекції України, затвердженого Указом Президента України від 09.07.2014 р. №294, крім того будівельний паспорт забудови земельної ділянки №1000-бп на будівництво двоповерхового житлового будинку по вул. Абрикосовій, 22 / вул. Галини Буркацької, 81 у м. Черкаси виданий на підставі рішення Соснівського районного суду м. Черкаси, а тому у відповідача були відсутні підстави для скасування останнього.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо необхідності задоволення позову, проте з інших правових підстав.

Як встановлено судом та вбачається з наявних матеріалів справи, відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 09.12.2013 року, позивачці на праві приватної власності належить земельна ділянка площею 0,10 га із кадастровим номером :02:020:0586, із цільовим призначенням земельної ділянки - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд.

На виконання рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 09.11.2015 року у справі №712/11030/15-а Департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради видано позивачці 11.01.2016 року будівельний паспорт забудови земельної ділянки №1000-бп на будівництво двоповерхового житлового будинку по вул. Абрикосовій, 22 / вул. Галини Буркацької, 81 у м. Черкаси.

Крім того, Департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради видані ОСОБА_1 зміни до будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 05.04.2016 р. №1048-бп, від 07.06.2016 р. №1108-бп.

Посадовими особами відповідача проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил управління планування та архітектури Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради.

За результатами перевірки відповідачем складено акт від 22.11.2017 року на підставі якого винесені рішення від 01.12.2017 року №1307 про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 11.01.2016 року №1000-бп, від 01.12.2017 року №1322 про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 05.04.2016 року №1048-бп та від 01.12.2017 року №1342 про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 07.06.2016 року №1108-бп.

Вважаючи вищевказані рішення відповідача протиправними, позивач звернулась із вказаним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження ДАБІ України у спірних правовідносинах визначаються, зокрема, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 698 (далі - Порядок № 698).

Згідно з положеннями частини першої статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Частиною другою статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з положеннями частини третьої статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Відповідно до частини четвертої статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об'єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об'єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 р. N 698 (далі - Порядок № 698).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 698 нагляд здійснюється ДАБІ через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 698 основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність», органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється посадовими особами ДАБІ України (суб'єкт нагляду) з метою перевірки дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, іншими органами (об'єкт нагляду), що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Так, із матеріалів справи вбачається, що на підставі планової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил управління планування та архітектури Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради, відповідачем було встановлено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 11.01.2016 року № 100-бп, виданий начальником управління планування та архітектури департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради Чернухою В.В. з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме п.1.4 розд.І, п.2.1. розд.ІІ додатку 3 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки», затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово - комунального господарства України від 05.07.2011 року № 103.

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (у редакції, чинній на момент видачі будівельного паспорту), забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

На виконання вимог статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року № 103 затверджено Порядок №103, який призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб'єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

Пунктом 1.2 Порядку № 103 закріплено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Згідно з положеннями пункту 24 Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року № 109 (далі - Перелік № 109), який був чинний станом на момент видачі будівельного паспорту, до такого переліку належить будівництво садибних (котеджних) житлових будинків, дачних та садових будинків загальною площею до 300 кв. м з числом надземних поверхів не більше двох, в тому числі, з господарськими будівлями та спорудами, індивідуальними гаражами в межах відведення земельних ділянок без зміни цільового та функціонального призначення, що визначається будівельним паспортом земельної ділянки, крім проектної документації на будівництво групи будинків (два будинки і більше).

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що чинним, на момент виникнення спірних правовідносин, законодавством допускалася видача будівельного паспорту на будівництво садибних (котеджних) житлових будинків, дачних та садових будинків загальною площею до 300 кв. м з числом надземних поверхів не більше двох, в тому числі, з господарськими будівлями та спорудами, індивідуальними гаражами в межах відведення земельних ділянок без зміни цільового та функціонального призначення, що визначається будівельним паспортом земельної ділянки.

Колегія суддів вважає необґрунтованим висновок суду першої інстанції, що такий вид санкції або відповідальності суб'єктів містобудування, як скасування дії будівельного паспорта - не передбачено нормами Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 р. №208/94-ВР та Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекції України, затвердженого Указом Президента України від 09.07.2014 р. №294, у зв'язку з тим, що хоч такий вид санкцій прямо не передбачений нормами вищевказаного законодавства, проте, випливає із системного аналізу норм чинного законодавства та із суті державного архітектурно-будівельного нагляду головними інспекторами будівельного нагляду.

Разом з тим, судом першої інстанції вірно встановлено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки №1000-бп, та зміни до нього № 1048-бп та № 1108-бп були видані Департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради на виконання рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 09.11.2015 року у справі №712/11030/15-а, про що зазначено в кожному із будівних паспортів забудови земельної ділянки.

Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 09.11.2015 року на час проведення перевірки та на час розгляду справи в суді не оскаржувалось, а отже, набрало законної сили.

Відповідно до ч.4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Так, із рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 09.11.2015 року вбачається, що судом було задоволено позовні вимоги ОСОБА_1: визнано протиправними дії Департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради в частині відмови видати ОСОБА_1 будівельний паспорт на земельну ділянку по вул. Абрикосова / вулиця Галини Буркацької, 22/81 в м. Черкаси та зобов'язано Департамент архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради вирішити питання щодо надання ОСОБА_1 будівельного паспорту на забудову земельної ділянки площею 0,1000 га під будівництво і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою по вул. Абрикосова/вулиця Галини Буркацької, 22/81 в м. Черкаси та розглянути питання актуалізації генерального плану м. Черкаси в частині зміни функціонального призначення земельної ділянки за адресою: вул. Абрикосова/ вулиця Галини Буркацької, 22/ 81, яка належить ОСОБА_1 з території призначеної під зелені насадження загального користування на територію житлової забудови - будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

З урахуванням викладеного, та того факту, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки №1000-бп, та зміни до нього № 1048-бп та № 1108-бп були видані Департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради на виконання рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 09.11.2015 року, що набрало законної сили, у відповідача були відсутні правові підстави для винесення спірних рішень, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 щодо необхідності скасування таких рішень є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було правильно встановлено фактичні обставини справи, надано оцінку дослідженим доказам, проте із помилковим застосуванням норм матеріального права. У зв'язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України - залишити без задоволення, змінити мотивувальну частину постанови Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2018 року. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії - задовольнити з підстав, викладених у мотивувальній частині постанови суду.

Керуючись ст..ст. 241, 242, 311, 317, 321, 322, 325, 329, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України - залишити без задоволення.

Змінити мотивувальну частину постанови Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2018 року.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії - задовольнити з підстав, викладених у мотивувальній частині постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: О.Є.Пилипенко

Суддя: О.М.Кузьмишина

С.Б. Шелест

Повний текст виготовлено 27 листопада 2018 року.