Справа № 2040/6613/18
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2018-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Харків
22 листопада 2018 р. Справа № 2040/6613/18
Харківський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Шляхової О.М.,
при секретарі судового засідання - Молчанової О.М.,
представника позивача - Варнавської Г.Ю.,
представників відповідача - Щоголевої Г.Г., Сукач Л.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові адміністративну справу за позовом Харківського державного авіаційного виробничого підприємства до Харківської митниці Державної фіскальної служби України про скасування рішення,
Позивач, Харківське державне авіаційне виробниче підприємство, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці Державної фіскальної служби України про коригування митної вартості товарів № UA 807000//2018/000594/2 від 23.07.2018;
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що під час митного оформлення ВМД №UA807170/2018/033621 типу IM 40 АА від 12.07.2018 Харківською митницею державної фіскальної служби України було прийнято рішення про коригування заявленої Харківським державним авіаційним виробничим підприємством митної вартості товару, №UA807000//2018/000594/2 від 23.07.2018, що був імпортований Позивачем відповідно до договору гарантійного обслуговування № 005-145/2015 від 17.02.2015.
Позивач вважає, що рішення Відповідача про коригування заявленої митної вартості № UA807000//2018/000594/2 від 23.07.2018 року є протиправним, оскільки було прийняте з порушенням визначеного законом порядку, без дотримання основних принципів митного регулювання: законності та визнання рівності та правомірності інтересів усіх суб`єктів господарювання.
На думку позивача, вказані в оскаржуваному рішенні обставини не спростовують митної вартості, яка була зазначена у поданій митній декларації і не є підставою для здійснення коригування такої митної вартості.
На підставі вказаного просить визнати протиправним та скасувати рішення митного органу про коригування митної вартості товарів № UA 807000//2018/000594/2 від 23.07.2018.
Ухвалою суду від 17 серпня 2018 року відкрито провадження у справі, визначено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.
Представником відповідача через канцелярію суду 20.09.2018 року наданий відзив на позовну заяву. В обґрунтування своєї позиції відповідач зазначає, що відповідно до пункту 2(а) статті VII ГАТТ «Оцінка товару для митних цілей», оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару, який обкладається митом, або аналогічного товару. Відповідно до пункту 2(b) статті під «дійсною вартістю» повинна розумітись ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах вільної конкуренції. Митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару повинен впевнитися, що заявлена декларантом митна вартість товару ґрунтується на дійсній вартості.
Звернув увагу суду на те, що під час митного оформлення товару за ЕМД №ЦА807170/2018/033621 від 12.07.2018 декларантом до митниці не було надано Договір №37/005-145/2015 про гарантійне обслуговування від 26.03.2015 з додатком №1 та заявку №001 (В) від 17.06.2014 на повернення дефектних комплектуючих виробів, що підтверджується відсутністю реквізитів цих документів у графі 44 цієї ЕМД та спростовує твердження позивача про надання до митниці цих документів.
Вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів №ІІА807000/2018/000594/2 від 23.07.2018 відповідає усім зазначеним вимогам щодо законності та обґрунтованості, а тому відсутні підстави для визнання цього рішення протиправним та його скасування.
Пояснив також, що як вбачається з такого рішення, митну вартість визначено за резервним методом на підставі цінової інформації про найменшу вартість аналогічного товару, митне оформлення якого здійснено в найближчий строк до часу експорту оцінюваного товару ВМД №807170001/2014/001217. Хоча в рішенні про визначення митної вартості товару митний орган вказує щодо неможливості застосування попередніх методів визначення митної вартості товарів та проведення відповідних консультацій між митним органом та декларантом, посилання відповідача на аналогічний товар, свідчить про можливість митного органу застосувати другий чи третій методи визначення митної вартості товару.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити позов у повному обсязі з підстав, викладених у ньому, відповіді на відзив та наданих додаткових письмових поясненнях.
Представники відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечували, посилаючись на підстави, викладені у відзиві на позов та наданих додатках до відзиву.
Розглянувши надані сторонами документи, заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд встановив наступне:
Як вбачається з матеріалів справи, під час митного оформлення ВМД №UA807170/2018/033621 типу IM 40 АА від 12.07.2018 Харківською митницею державної фіскальної служби України (далі - Відповідач) було прийнято рішення про коригування заявленої Харківським державним авіаційним виробничим підприємством (надалі-позивач) митної вартості товару, N UA807000//2018/000594/2 від 23.07.2018, що був імпортований Позивачем відповідно до договору гарантійного обслуговування № 005-145/2015 від 17.02.2015 (а.с. 11).
Позивач вважає, що рішення Відповідача про коригування заявленої митної вартості № UA807000//2018/000594/2 від 23.07.2018 року є протиправним, оскільки було прийняте з порушенням визначеного законом порядку
Як свідчать фактичні обставини справи позивач подав відповідачеві для митного оформлення вантажну митну декларацію (ВМД) № UA807170/2018/033621 типу «IM 40 АА» на імпорт товару - допоміжний газотурбінний двигун ТА-12 (турбоагрегат), зав.№ 21012002, який надійшов згідно Договором на гарантійне обслуговування від 17.02.2015 № 005-145/2015 між Харківським державним авіаційним виробничим підприємством та Державною установою військова частина 2177, Республіка Казахстан на обслуговування літака АН-74Т-200А. (а.с. 14-25) Двигун було реалізовано у складі літака АН-74Т-200А за договором № 42/005- 145/2013 від 12.08.2013 на виготовлення та поставку зазначеного літака, заводський номер 365.470.122.1082, відповідного до якого позивач здійснив поставку вказаного літака, у складі якого і знаходився допоміжний газотурбінний двигун ТА-12 (турбоагрегат), зав №21012002, призначений для запуску основних газотурбінних двигунів літака цивільної авіації АН-74Т-200А, про що свідчить ВМД№807170000/2014/0048 типу ЕК 10АА від18.05.2014.
Рік випуску двигуна -1992. Поряд з тим позивач зобов`язався в строк до 27.08.2014 провести заміну на літаку АН-74Т-200А, заводський номер 365.470.122.1082 ПКИ, в тому числі допоміжного газотурбінного двигуна ТА-12 (турбоагрегат) ТА-12 на вироби першої категорії, про що складено акт технічного приймання транспортного літака.
Відповідно до заявки від 11.06.2014 № 001 (а.с. 26) на поставку кондиційних комплектуючих виробів згідно рекламаційних актів від 05.06.2014 №№6,7,8 (а.с. 27-28) позивач на умовах поставки DAP (Інкотермс-2010) м. Алма-Ата, Республіка Казахстан здійснив поставку ПКИ першої категорії, в тому числі допоміжний газотурбінний двигун ТА-12 (турбоагрегат), зав. № 142012006, про що свідчить ВМД 807170000/2014/00 6642 типу ЕК 10 АА від 24.06.2014
В подальшому на підставі заявки від 17.06.2014 № 001 (В) (цілі поставки) повернення та ремонт дефектних комплектуючих виробів допоміжний газотурбінний двигун ТА-12 (турбоагрегат), зав. № 21012002 в митному режимі імпорту ВМД 807170001/2014/003290 типу IM 74 ДЕ (вартість 80 000,00 дол. США) був повернутий на митну територію України.
26.02.2015 року на підставі заявки № 007, рекламаційного акту № 99, договору про гарантійне обслуговування від 17.02.2015 № 005-145/2015 позивач в рамках гарантійного обслуговування літака АН-74Т-200А на адресу м. Алма-Ата, Республіка Казахстан в митному режимі реекспорту ВМД № 807170000/2015/002735 типу «ЕК 11АА» здійснив повторно поставку допоміжного газотурбінного двигуна ТА-12 (турбоагрегат), зав. №21012002. Вартість відповідно до рахунку-проформи від 23.03.2015 № 4008/Г-7 складала 80 000,00 дол. США
Відповідно ВМД № 807170000/2016/004148 типу IM 74 ДЕ від 08.11.2016, рахунку інвойсу від 25.10.2016 № 35 (Вартість 80 000,00 дол. США) даний двигун був повернутий на митну територію України та перебував на митному складі позивача. Двигун був поставлений на борту літака АН-74Т-200А, який прибув до позивача для проходження ремонтних та регламентних робіт. До моменту поломки двигун був встановлений на даному повітряному судні. Умови постачання СPT Харків.
Тобто, допоміжний газотурбінний двигун ТА-12 (турбоагрегат), зав. № 21012002 в Республіку Казахстан рамках договору гарантійного обслуговування літака за визначеною вартістю 80 000,00 доларів перетинав митний кордон декілька разів.
Під час розгляду митним органом документів, наданих позивачем для митного оформлення товару, спрацювала автоматизована система управління ризиками (АСАУР) за показником "митна вартість товару".
Відповідачем було проведено огляд товару за вказаною митною декларацією, про що складено Акт від 13.07.2018.
Поряд з цим, як повідомлено позивачем, підприємство в усному порядку отримало від відповідача повідомлення, що відповідно до частин 2 та 3 ст. 53 МК України та спрацювання АСАУР до митної декларації N UA807170/2018/033621 необхідно надати підтвердження митної вартості для чого необхідно здійснити повторно експертизу в Харківському НДІ судових експертиз ім. Засл. проф. M.С. Бокаріуса. Водночас, у зв`язку з наявною в Центральній базі даних ЄАІС Державної фіскальної служби України інформації за період з 2009 по 2018 щодо купівлі аналогічного двигуна надати таку інформацію та транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
Листами позивача від 17.07.2018 № 045/957 надано довідку, якою повідомлялось, що умови поставки згідно правил Інкотермс CPT Харків, доставка була здійснена Казахською стороною, двигун знаходився на борту літака АН-74Т, який прибув на ХДАВП для проходження ремонтних робіт, а відтак відсутні транспортні витрати на доставку ТА-12,зав. 21012002, листом 045/965 від 17.07.2018 щодо рівня ціни на нові двигуни ТА-12 на 2002рік близько 200 000,00 дол. США, підтвердженням чого є ціни закладені до «Інвестиційного проекту технологічного парку 2002-2012» при виробництві літаків типу АН-140, АН-74, листом від 18.07.2018 року N 045/049 до митної декларації додано дані по цінам (згідно даних бухгалтерського обліку) на ВСУ ТА-12, які оформлялись підприємством в період з 2009-по 2018 роки
Також позивачем повідомлено про неможливість надати експертний висновок Харківського НДІ судових експертиз ім. Засл. проф. M.С. Бокаріуса позаяк звернувшись з проханням провести експертизу позивачу відмовлено, оскільки відсутні фахівці у сфері авіаційної галузі. В зв`язку з чим позивач здійснив цінову експертизу даного двигуна в Харківській торгово-промисловій палаті та ТзОВ «Київською незалежною судово-експертною установою відповідно про що надано висновки (а.с.45-65):
- висновок експерта № 101ЦЗ від 19.07.2018 - ринкова вартість вказаного двигуна складає 80 000,00 дол. США
Як вбачається зі змісту графи 33 оскаржуваного рішення мотивами його прийняття слугували підстави: невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 митного кодексу України в зв`язку з тим, що надані позивачем документи для підтвердження задекларованого рівня митної вартості товару, зокрема експертні висновки № № 101-ЦЗ від 19.07.2018, № 10/07/208/03 від 10.07.2018 , №2566 від 20.07.2018 не спростовують сумнівів митниці щодо прийнятності задекларованого рівня митної вартості, в зв`язку з тим , що експерти для визначення ринкової вартості оцінюваного товару спирались на заставну вартість товару у зв`язку відсутністю інформації про вартість продажу аналогічного двигуна вторинному ринку, при цьому не приймаючи до уваги ринкову вартість аналогічного двигуна, імпортованого позивачем на підставі договорів купівлі-продажу протягом 2009-2013 років, яка в декілька разів більше заставної вартості. При цьому як вважає відповідач наявна в Центральній базі даних ЄАІС Державної фіскальної служби України інформація за ВМД №807170001/2014/001217 є достатнім доказом ціни для коригуванням митної вартості товару, проведеним відповідачем за другим методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом).
Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне:
Статтею 49 Митного кодексу встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Частиною 1 статті 51 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Згідно ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2)зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи (ч.3 ст.53 Митного кодексу України).
Суд зазначає, що відповідно до приписів ст.53 Митного кодексу України (далі МК України), митниця має право запитувати додаткові документи в разі виявлення під час митного оформлення розбіжностей в поданих документах.
Згідно з положеннями ч.5 ст.54 МК України орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема:
1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;
2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;
3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.
Таким чином, митниця зобов`язана здійснювати контроль за повнотою нарахування митних платежів та правильністю визначення бази митного оподаткування, зокрема, митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України.
В ході розгляду справи встановлено, що позивачем 12.07.2018 з метою здійснення митного контролю та митного оформлення товару була подана до митного поста «Харків- центральний» Харківської митниці ДФС електронна митна декларація (далі - ЕМД) типу ІМ40АА №UА807170/2018/033621 на товар «Допоміжний газотурбінний двигун ТА-12 (повернення двигуна в рамках договору 005-145/2015 від 17.02.15), торгова марка: відсутня, виробник: ФГУП УАП "Гидравлика", країна виробництва: РФ» що повертався на безоплатній основі позивачу в рамках договору з Державним закладом «Військова частина 2117», Республіка Казахстан, відповідно до Договору №005-145/2015 про гарантійне обслуговування від 17.02.2015 з додатками №1 та №2.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що підлягають обчисленню.
Згідно приписів ч. 1 ст. 53 Митного кодексу України одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
При цьому відомості щодо кожного документа зазначаються з нового рядка за такою схемою: код документа згідно з класифікатором документів, через пробіл - номер документа, дата та (за наявності даних) кінцевий термін його дії. Класифікатор документів, затверджено наказом Міністерства фінансів України № 1011 від 20.09.2012.
Відповідач зазначає, що разом із цим під час митного оформлення товару за ЕМД №UА807170/2018/033621 від 12.07.2018 декларантом до митниці Договір №37/005-145/2015 про гарантійне обслуговування від 26.03.2015 з додатком №1 та заявку №001 (В) від 17.06.2014 на повернення дефектних комплектуючих виробів - не надавався.
Суд зазначає, що контроль правильності визначення митної вартості товару, заявленого до митного оформлення за вказаною ЕМД, здійснювався посадовими особами митниці відповідно до вимог ст.54 Митного кодексу України шляхом перевірки числових значень митної вартості товарів та наявності в документах усіх відомостей, що їх підтверджують, а також ст.ст.337, 363 Митного кодексу України в частині контролю із застосуванням системи управління ризиками.
Відповідно до ч. 1 ст.336 МК України однією із форм митного контролю є перевірка документів та відомостей, які відповідно до ст.335 МК України надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.
Згідно ч. 1 ст.337 МК України вказана перевірка документів та відомостей здійснюється зокрема шляхом проведення контролю із застосуванням системи управління ризиками (ч.4 ст.337, ст.363 МК України).
Відповідно до підпункту 4.5.4 п.4.5 розділу IV Порядку №631 при здійсненні митного оформлення МД виконуються зокрема такі митні формальності як контроль із застосуванням системи управління ризиками, в тому числі оцінка ризику за МД шляхом аналізу ЕК МД та ЕК ДМВ (ЕМД та ЕДМВ) за допомогою АС АУР (автоматизованої системи аналізу управління ризиками).
Під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів позивача посадовими особами митного поста «Харків-центральний» спрацював ризик, згенерований автоматизованою системою аналізу управління ризиками (далі - АСАУР) за кодом « 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів»: «Це перше митне оформлення імпортером цього товару з даною країною походження за останній рік. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності класифікації товару. Перевірити задекларовані документи, що підтверджують походження товарів.».
Відповідно до п.8 розділу 2 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 №689, (далі - Методичні рекомендації) у випадках спрацювання АСАУР за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості та декларуванням митної вартості нижчої, ніж вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, здійснює перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, та відповідно до частин третьої - четвертої статті 53 Кодексу здійснює запит додаткових документів. У випадках, передбачених частиною шостою статті 54 Кодексу та частиною першою статті 55 Кодексу, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, приймає рішення про коригування митної вартості товарів.
Відповідно до пп.2.11, 2.12 п.2 розділу 2 Методичних рекомендацій, посадовою особою митниці було здійснено перевірку наявності ознак підробки документів, які підтверджують митну вартість, та наявності розбіжностей у документах, наданих декларантом, за результатами чого було встановлено наступне.
1. Предметом Договору №005-145/2015 по гарантійне обслуговування від 17.09.2015 є здійснення гарантійного обслуговування літака та авіа майна, отже, ввезення в Україну двигуна, заявленого до митного оформлення за ЕМЯ №ІІА807170/2018/033621 від 12.07.2018, здійснюється не за договором купівлі- продажу, а у зв`язку з поверненням товару на безоплатній основі (не є об`єктом купівлі-продажу).
Отже, вартість, зазначена у рахунку-інвойсі №35 від 25.10.2016, є залоговою вартістю, тобто, не була «дійсною вартістю» в розумінні пункту 2(b) статті VII ГАТТ.
2. Зі змісту Звіту про оцінку майна №10/07/2018 від 10.07.2018 встановлено, що в зв`язку з відсутністю інформації про вартість продажу аналогічного двигуна на вторинному ринку експерт для визначення ринкової вартості оцінюваного товару спирався на заставну вартість товару, встановлену з документів, наданих позивачем.
При цьому суд зазначає, що самим експертом в абз.4 розділу «Розрахунок вартості» підпункту 5.2.1 пункту 5.2 «Порівняльний підхід» Висновку, який є невід`ємною частиною Звіту про оцінку майна №10/07/2018 від 10.07.2018, зазначено, що ринкова вартість знаходиться в межах розходження цін, що свідчить про те, що згідно наданої Замовником інформації, вартість, що заявлена Замовником, знаходиться в межах розрахованої вартості товару, тому оцінювач з розумною долею обережності приймає ринкову вартість згідно інформації, наданої Замовником.
Вищевикладене призвело до того, що вказані документи не були прийняті Харківською митницею ДФС як документи, що належним чином підтверджують заявлену декларантом митну вартість товарів.
Разом із цим при перевірці заявленої митної вартості товарів позивача посадовою особою митниці відповідно до пп.2.5 п.2 розділу 2 Методичних рекомендацій було здійснено порівняння рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено. За результатами аналізу встановлено, що задекларований рівень митної вартості товару значно нижче, ніж рівень митної вартості на подібні товари, оформлені в митному відношенні раніше (а.с. 107-108).
Суд зазначає, що відповідно до розділу 5 «Джерела довідкової інформації, які можуть бути використані під час роботи з аналізу, виявлення та оцінки ризиків» Методичних рекомендацій, в якості джерела інформації під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися, зокрема, спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси ЄАІС.
Здійснивши аналіз ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014 та доданих до неї документів посадовою особою митниці було встановлено, що товар, оформлений за цією ЕМД це також «Допоміжний газотурбінний двигун ТА-12», який був у використанні та ввезення якого в Україну також здійснюється не за договором купівлі-продажу, а у зв`язку з поверненням товару на безоплатній основі (отже, не є об`єктом купівлі - продажу).
Зазначене підтверджується документами, які надавались декларантом до ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014, зокрема, Контракт №RU/07509818/58Р-434-434В/ВУ від 28.01.2009, предметом якого є ремонт даного двигуна, Додаткова угода №12 від 25.02.2011 до зазначеного контракту в якій вказано залогову вартість двигуна 198000,00 дол. США, Інвойс №58вс-14-16 від 20.05.2011, в якому зазначена його залишкова вартість 198000,00 дол. США.
Відповідно до Класифікатора митних режимів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №1011 від 20.09.2012: код « 40» відповідає митному режиму «Імпорт (випуск для вільного обігу)»; код « 61 »відповідає митному режиму «Переробка за межами митної території».
З урахуванням вищевикладеного, відомостями графи 37 ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014, в лівому розділі якої зазначено « 4061», підтверджується факт того, що ввезення товару, оформленого за цією ЕМД, здійснювалось у зв`язку з поверненням товару на безоплатній основі, а не за договором купівлі-продажу.
Таким чином, зазначене спростовує твердження позивача про те, що протягом 2009-2013 років, в тому числі й за ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014 здійснювалась купівля двигунів, які є новими.
Отже, як встановлено судовим розглядом, за результатами проведеного посадовою особою митниці аналізу документів, наданих декларантом під час митного оформлення, було виявлено, що ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, даний Факт став підставою для застосування ч. 3 ст.53 Митного кодексу України.
У відповідності до вимог ч.5 ст.55 та ч.4 ст.57 Митного кодексу України було проведено процедуру консультації між митницею та декларантом з метою обміну наявною інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості товарів.
Проведення консультації та витребування додаткових документів відображено у електронному повідомленні від 12.07.2018.
Зокрема декларанта було повідомлено, що на виконання вимог ст.54 МКУ та відповідно до вимог ст.53 МК України у зв`язку з тим, що документи, зазначені у ч.2 ст.53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була Фактично сплачена або підлягає сплаті за ні товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, відповідно до переліку передбаченого ч. З ст.53 МК України.
Самим позивачем у позовній заяві (стор. 3 позову, а.с. 5) також зазначено про проведення такої консультації в усному порядку, зокрема, повідомлення декларанту про необхідність: надання інформації щодо вартості аналогічних двигунів ввезених у період з 2009 по 2018 роки; надання інформації щодо вартості перевезення оцінюваного товару; проведення іншої експертизи щодо визначення ринкової вартості оцінюваного товару.
Крім того, згідно положень ч. 6 ст.53 МК України, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Як встановлено під час розгляду справи, 18.07.2018 р. декларантом було надіслано до митниці наступні документи (копії додані позивачем до позову): лист ХДАВП від 17.07.2018 №045/965 щодо операцій з оцінюваним товаром; Довідка від 17.07.2018 №045/957 щодо транспортних витрат; лист ХДАВП від 18.07.2018 №045/049 щодо цін на аналогічні товари, оформлені в період з 2009 по 2018 роки; Акт оцінки технічного стану двигуна від 08.07.2016.
19.07.2018 р. декларантом було надіслано до митниці Висновок експерта Харківської торгово-промислової палати №101-Цз від 19.07.2018 (а.с. 46, 45 зворот). 23.07.2018р. декларантом також було надіслано до митниці Висновок експерта Київської незалежної судово-експертної установи №2566 від 20.07.2018 (а.с. 46-55).
За результатом аналізу документів, додатково наданих декларантом, посадовою особою митниці було встановлено наступне:
- Відповідно до відомостей, викладених у листі ХДАВП від 18.07.2018 №045/049 щодо цін на аналогічні товари, оформлені в період з 2009 по 2018 роки, митна вартість товару по ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014, яка дорівнює 198000,00 дол.США, також є заставною вартістю цього двигуна для вивезення його на ремонт та повернення після ремонту, тобто двигун, оформлений за цією декларацією також не є об`єктом купівлі-продажу.
- Довідка від 17.07.2018 №045/957 щодо транспортних витрат в якій зазначено, що ці витрати дорівнюють 0 (нулю), оскільки двигун був доставлений на борту літака, який прибув до ХДАВП на ремонт, не відображає дійсних витрат на транспортування товару, оскільки є очевидною наявність витрат навіть за таких умов, наприклад, на паливо, тощо.
- У Висновку експерта Харківської торгово-промислової палати №101-Цз від 19.07.2018 зазначено, що об`єкт цінової експертизи являється спеціалізованим майном, ринок якого є обмеженим та досить закритим. Тому експертом при проведенні дослідження не визначено жодної пропозиції щодо вартості аналогічного двигуна. (абз.1 стор.2 Висновку).
Разом із цим в наступному ж абзаці експерт наводить перелік митних декларацій, які відображають рівень цін на аналогічні двигуни станом на період з 2009 по 2018 рік і зазначає при цьому, що за митною декларацією №807170001/2014/001217 від 04.04.2014 зазначена вартість 198000,00 дол. США, яка є заставною вартістю цього двигуна для вивезення його на ремонт та повернення після ремонту.
Однак, не зважаючи на наявність відомостей щодо рівня цін на аналогічні двигуни станом на період з 2009 по 2018 роки експертом, зокрема, зазначено, що враховуючи принцип заміщення, спираючись на результати проведеного дослідження та на думку експерта, можливо зробити висновок, що вартість допоміжного газотурбінного двигуна ТА-12 (турбоагрегат), зав. №21012002, що визначена згідно рахунка-інвойса 35 від 25.10.2016 року, може бути використана в якості ринкової вартості. (абз. 3 розділу 9 Висновку).
Суд зазначає, що експерт, використовуючи принцип заміщення, жодним чином не врахував факт оформлення аналогічного двигуна, ввезеного за аналогічних обставин, за ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014. Крім цього, суд зазначає, що Висновки експерта носять довідковий характер.
Щодо аналізу висновків експертів суд звертає увагу на наступне:
Так, у Висновку експерта Київської незалежної судово-експертної установи №2566 від 20.07.2018 зазначено, зокрема, що проведеним маркетингом вторинного ринку не виявлено комерційних пропозицій продажу вказаних двигунів. Тому для розрахунку використовуються вихідні дані, які наявні у експерта-оцінювача, а саме для подальшого розрахунку приймається найближча до оцінюваного періоду - вартість, яка згідно ВМД 001217 від 04.04.2014 року, становить 198000,00 Ц8Р (залогова вартість).» (абз.4 стор.14 Висновку).
Зі змісту зазначеного Висновку також вбачається, що вартість оцінюваного товару експертом визначалась шляхом застосування коефіцієнтів фізичного та морального зносу до вартості 198000,00 дол. США, яка, як зазначив сам експерт, є залоговою, а не ринковою вартістю товару.
Отже, експерт, застосовуючи коефіцієнти фізичного та морального зносу, бере за основу залогову вартість 198000,00 дол. США товару, який передається на безоплатній основі, а не ринкову вартість товару, який був об`єктом купівлі-продажу, наприклад 521400,0 євро за митною декларацією 742092 від 20.08.2019, або 534000,00 євро за митною декларацією 603303 від 07.10.2010, про що зазначено у листі ХДАВП від 18.07.2018 №045/049 щодо цін на аналогічні товари, оформлені в період з 2009 по 2018 роки, який надавався експерту відповідно до переліку документів, зазначеного на 1 аркуші Висновку.
Таким чином, за результатом опрацювання додатково наданих декларантом Висновків експертів посадовою особою митниці встановлено, що експерти для визначення ринкової вартості оцінюваного товару спирались на заставну вартість товару, в зв`язку з відсутністю інформації про вартість продажу аналогічного двигуна на вторинному ринку, однак при цьому експерти не прийняли до уваги ринкову вартість аналогічного двигуна, імпортованого цим підприємство на підставі договорів купівлі-продажу на протязі 2009-2013 років, яка в декілька разів більше заставної вартості, зазначеної, зокрема, у ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014.
Відповідно до приписів ст.58 МК України (метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)) розрахунки згідно з цією статтею робляться на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню (ч.9 ст.58 МКУ); використані декларантом відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально (ч.21 ст.58 МКУ).
Згідно з ч.2 ст.58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
З аналізу ч. 6 ст.54 МК України вбачається, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 ст.53 МК України, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (п.2 ч. 6 ст.54 МКУ); невідповідності обраного декларантом методу визначення митної вартості товару, умовам наведеним у главі 9 МК України (п. 3 ч.6 ст.54 МКУ).
З огляду на встановлені обставини справи суд приходить до висновку, що документи, подані декларантом до Харківської митниці ДФС разом з вищевказаною КМ7Т та надіслані додатково не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ні товари.
Враховуючи зазначені положення Митного кодексу України Харківською митницею ДФС було прийняте рішення про неможливість застосування до товару позивача, заявленого до митного оформлення за ЕМД №UА807170/2018/033 621 від 12.07.2018, основного методу визначення митної вартості - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються.
У рішенні про коригування митної вартості товарів №UА807000/2018/000594/2 від 23.07.2018 щодо обґрунтування неможливості визнання заявленої декларантом митної вартості товарів, визначеної ним за основним методом визначення митної вартості (ст.58 МК України), посадовою особою Харківської митниці ДФС, зокрема, зазначено про невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 Митного кодексу України, в зв`язку з тим, що надані декларантом документи для підтвердження задекларованого рівня митної вартості товару, зокрема експертні висновки: №10/07/2018/03 від 10.07.2018, №101-Ц3 від 19.07.2018, №2566 від 20.07.2018 не спростовують сумнівів митниці, щодо прийнятності задекларованого рівня митної вартості, в зв`язку з тим, що експерти для визначення ринкової вартості оцінюваного товару спирались на заставну вартість товару, в зв`язку з відсутністю інформації про вартість продажу аналогічного двигуна на вторинному ринку, при цьому, не приймаючи до уваги ринкову вартість аналогічного двигуна, імпортованого цим підприємством на підставі договорів купівлі-продажу на протязі 2009-2013 років, яка в декілька разів більше заставної вартості (а.с. 116).
Судом з`ясовано, що відповідно до положень ч. 3 ст.57 МК України митним органом було послідовно проаналізовано можливість визначення митної вартості товару позивача за другорядними методами.
У рішенні про коригування митної вартості товарів № UА807000/2018/000594/2 від 23.07.2018 зазначене обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за другорядними методами у відповідності до ст.ст.59-63 МКУ.
Відповідно до ст.64 МКУ, у разі, якщо митна вартість товарів ще може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58- 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GАТТ).
Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.
Враховуючи вищезазначене, Харківська митниця ДФС прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №ІІА807000/2018/000594/2 від 23.07.2018 р. за резервним методом відповідно до положень ст.64 Митного кодексу України.
Так, у графі 33 вказаного рішення про коригування митної вартості товарів зазначено:
- про проведення консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявною у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі;
- обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.54, 55, 58-63 МКУ;
- наявну в митного органу інформацію: «інформація про найменшу вартість аналогічного товару, митне оформлення якого здійснено в найближчий строк до часу експорту оцінюваного товару по МД №807170001/2014/001217».
Суд зазначає, що номер будь-якої митної декларації є унікальним, отже, іншої декларації з таким номером, окрім оформленої 04.04.2014 - не існує.
Вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених ч. 3 ст.53 МКУ, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів: «направлено електронним повідомленням»; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування: «Коригування митної вартості здійснено у відповідності до ст.64 МКУ та Методичних рекомендацій з проведенням в разі необхідності коригуванням, передбаченим у главі 9 Митного кодексу України - товар №1= 199206,56 дол. США/шт. (вартість з урахуванням витрат на транспортування), задекларованих по вищезазначеній митній декларації»;
- інформацію про право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються та право оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 МКУ або до суду.
Отже, з урахуванням положень ст.64 МК України, джерелом інформації для вказаного рішення про коригування митної вартості товарів Харківською митницею ДФС була використана ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014, за якою товар було оформлено за митною вартістю 199206.56 дол. США.
Посилання ж позивача на різні умови поставки згідно правил Інкотермс, суд вважає в даному випадку не можуть бути взяті судом до уваги, оскільки відповідно до ч. 10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включались до ціни, що була Фактично сплачена або підлягає сплаті: витрати на транспортування товарів до місця ввезення на митну територію України (п.5 ч. 10 ст.58 МКУ).
За таких обставин, для цілей визначення митної вартості товарів не має різниці сплачуються витрати на транспортування товарів продавцем чи покупцем, оскільки вони у будь- якому разі мають бути включені до складу митної вартості товару.
Відповідно до рахунку-інвойсу №35 від 25.10.2016, поданого декларантом до митниці разом з ЕМД №ИА807170/2018/033621 від 12.07.2018, умови поставки двигуна на територію України визначені - «СРТ Харків». Зазначені умови поставки передбачають, що продавець оплачує: навантаження на первинний транспорт; доставку до основного транспорту; навантаження на основний транспорт; перевезення основним транспортом до вказаного місця призначення (в нашому випадку до Харкова).
Тобто у вартість товару, поставленого на умовах «СРТ», визначену за договором має бути закладено й витрати продавця на перевезення, і саме за умови документального підтвердження цього факту вартість товару за договором може бути визнана митною вартістю товару.
Згідно п.6 ч.2 ст.53 МКУ документами, які підтверджують митну вартість товарів, є транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
Разом із цим до митної декларації №UА807170/2018/033621 від 12.07.2018 декларантом не було надано жодного документа на підтвердження транспортних витрати до місця ввезення на митну територію України.
Крім цього, як вже було зазначено подана позивачем до митниці Довідка від 17.07.2018 р. №045/957 щодо транспортних витрат, в якій зазначено, що ці витрати дорівнюють 0 (нулю), оскільки двигун був доставлений на борту літака, який прибув до ХДАВП на ремонт, не відображає дійсних витрат на транспортування товару.
Отже, з документів, наданих декларантом до митниці, неможливо було встановити розмір транспортних витрати до місця ввезення на митну територію України, які в свою чергу є обов`язковою складовою митної вартості.
Разом із цим товар, оформлений за ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014, надходив на умовах «РСА Уфа». Зазначені умови поставки передбачають, що продавець оплачує лише: навантаження на первинний транспорт; доставку до основного транспорту. Витрати на навантаження на основний транспорт та перевезення основним транспортом до місця ввезення на митну територію України сплачує покупець.
З урахуванням вищевикладеного контрактна вартість товару, оформленого по ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014, яка складає 198000.00 дол. США. не є митною вартістю товару.
Митною вартістю цього товару, сформованою шляхом додавання до контрактної вартості витрат покупця та транспортування, є вартість 199206,56 дол. США.
У зв`язку з цим, на виконання вимог ч.2 ст.64 Митного кодексу України стосовно того, що митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях, Харківською митницею ДФС було при коригування митної вартості товару позивача використано саме митну вартість товару, оформленого за ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014, тобто 199206,56 дол. США.
За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.
При цьому суд наголошує, що позивачем не наведено та не надано жодного доказу в спростування підстав для прийняття рішення Харківської митниці ДФС про корегування митної вартості товарів № UA 807000//2018/000594/2 від 23.07.2018 або наведення фактів що свідчать про його протиправність.
З огляду на те, що позивач не спростовує висновків контролюючого органу, суд приходить до висновку про обґрунтованість прийняття Харківською митницею ДФС спірного рішення про корегування митної вартості товарів.
Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Суд зазначає, що рішення Харківської митниці ДФС про корегування митної вартості товарів № UA 807000//2018/000594/2 від 23.07.2018 року винесено відповідачем на підставі, у порядку та у спосіб, що визначені законом, а тому є правомірними. Доказів, що свідчать про протилежне, до суду не надано.
Зважаючи на встановлені у справі обставини та, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог.
У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, судовий збір на користь позивача присудженню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд,
В И Р І Ш И В:
Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 29 листопада 2018 року.

Суддя Шляхова О.М.