Справа № 826/8628/18
Суддя: Клименчук Н.М.
Дата ухвалення: 2018-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

24 жовтня 2018 року № 826/8628/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Клименчук Н.М. при секретарі судового засідання Артеменко В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Інтегра - Груп"
доДепартаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві
провизнання протиправними та скасування постанови, зобов'язання винити дії
за участі представників сторін:

від позивача - Первушина А.А.,

від відповідача - Гашинський Д.М.,

на підставі ч. 1 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 24 жовтня 2018 року проголошено скорочене (вступна та резолютивна частини) судове рішення. Виготовлення рішення у повному обсязі відкладено, про що повідомлено осіб, які брали участь у розгляді справи, з урахуванням вимог ч. 3 ст. 243 названого Кодексу. Під час проголошення скороченого (вступної та резолютивної частин) судового рішення сторонам роз'яснено зміст судового рішення, порядок і строк його оскарження, а також порядок отримання повного тексту рішення.

В С Т А Н О В И В

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося товариство з обмеженою відповідальністю "Інтегра - Груп" (далі - позивач) до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову №57/18/1Д/26-2/2405/02/2 від 24.05.2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 10.05.2018 року;

- визнати протиправним і скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 10.05.2018 року.

В обґрунтування своїх вимог позивачем зазначено, що оскаржувану постанову про накладення штрафу та приписи прийнято відповідачем безпідставно та з порушенням вимог законодавства, а тому є протиправними та підлягають скасуванню.

Позивач зазначає, що він не є замовником будівництва та не виконує функції замовника та/або підрядника, а тому відповідачем необґрунтовано здійснено перевірку відносно позивача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 08.06.2018 року відкрито провадження у справі.

В судових засіданнях представником позивача позовні вимоги підтримано у повному обсязі, з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що усі дії під час її проведення перевірки, відповідають нормам чинного законодавства, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією, законами України та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. За таких обставин, відповідач вважає, що на підставі виявлених порушень, відповідачем правомірно прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та приписи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружним адміністративним судом міста Києва встановлено наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, у період з 25.04.2018 по 10.05.2018 відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві на підставі звернення гр. ОСОБА_3 від 16.02.2018 року, наказу Департаменту від 24.04.2018 №112 та направлення для проведення позапланової перевірки від 24.04.2018 №б/н проведено позапланову перевірку ТОВ "Інтегра- Груп" на об'єкті будівництва "Реконструкція паркінгу житлового будинку на вул. Архітектора Антонова, 4-А (2-Б) у Солом'янському районі м. Києва".

За результатами зазначеної перевірки встановлено: що в підземному паркінгу багатофункціонального комплексу громадського та житлового призначення, який введено в експлуатацію, виявлено ознаки демонтажу несучих пілонів (влаштовані отвори в конструкціях несучих пілонів на ІІІ рівні підземного паркінга, паркомісце №38), будівельні роботи із реконструкції паркінгу виконується ТОВ "Інтегра - Груп" без дозволу на виконання будівельних робіт, чим порушено частину 1 статті 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до листа ДП "Укрдержбудекспертиза" від 30.03.2018 року №428 підземний паркінг є невід'ємною частиною комплексу. Проектна документація по будівництву багатофункціонального комплексу проходила експертизу, за результатами якої в експертному звіті зазначено V категорію складності. Згідно з положення ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 категорія складності об'єкта будівництва мали бути розраховані з коефіцієнтом надійності за відповідністю, як для класу наслідків ССЗ відповідно до ДБН В.1.2-14:2009.

Відповідно до положення статті 32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" клас наслідків визначається для кожного об'єкта - будинку, будівлі, споруди будь якого призначення, їхніх частин, лінійних об'єктів інженерно транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

Оскільки втручання в несучі конструкції, які з самого початку були розраховані з коефіцієнтом надійності за відповідальністю, як для класу наслідків ССЗ, може мати негативний вплив на будівлю в цілому, це слід врахувати при визначенні класу наслідків) відповідальності) об'єкта.

Згідно з прикінцевими положеннями Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності" від 17.02.2017 року №1817-VIII з дня набрання чинності цим Законом об'єкти будівництва: V категорія складності належать відповідно до об'єктів із значними (ССЗ) наслідками.

Враховуючи вищевикладене, клас наслідків (відповідності) об'єкта, при реконструкції паркінгу на вул. Авіаконструктора Антонова, 4-А (2-Б) у Солом'янському районі не може бути меншим ніж ССЗ.

За результатами проведеної перевірки Департаментом складено Акт від 10.05.2018 року про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В подальшому відповідачем винесено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 26.04.2017 року (далі - Припис №1), яким до директора підприємства позивача ставилася вимога про усунення допущених правопорушень. Допущені правопорушення усунути в термін до 10.06.2018 року.

Відповідачем позивачу винесено Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам (далі - Припис №2), яким до директора підприємства позивача ставилася вимога про зупинення виконання будівельних робіт до усунення порушень з 10.05.2018 року.

Згідно інформації, що міститься в оскаржуваних приписах, примірники приписів надіслано 10.05.2018 року засобами поштового зв'язку.

Як вбачається з матеріалів справи відповідачем стосовно ТОВ "Інтегра - Груп" складено протокол від 10.05.2018 року про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - Протокол), яким визначена відповідальність за виявлені правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Згідно інформації, що міститься в Протоколі, розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 00 хв. 24.05.2018 року у приміщенні відповідача 1 за адресою: 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, каб. 714.

Також, в графі "Підпис керівника (уповноваженої ним особи) юридичної особи/фізичної особи-підприємця, стосовно якої складено протокол" міститься запис: "від підписання протоколу відмовились»; в графі "Другий примірник протоколу отримав" - міститься запис "від отримання протоколу відмовились".

Згідно інформації, що міститься в оскаржуваній постанові, примірник протоколу надіслано засобами поштового зв'язку.

Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Воронюком А.В. 24.05.2018 ТОВ "Інтегра - Груп" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 3 п. 3 ч. 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 1 585 800 грн. (Постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №57/18/1Д/26-2/2405/02/2 (далі - Постанова №57/18/1Д/26-2/2405/02/2).

Згідно інформації, що міститься в оскаржуваній постанові, примірник Постанови №57/18/1Д/26-2/2405/02/2 надіслано 24.05.2018 засобами поштового зв'язку.

Не погоджуючись із зазначеними рішеннями відповідача, ТОВ "Інтегра - Груп" звернулося до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, повно та всебічно дослідивши наявні матеріали, суд зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини регулюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI (далі - Закон України №3038-VI), Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 року №208/94-ВР (далі - Закон України №208/94-ВР), Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" (далі - Постанова №553), Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244 "Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Порядок №244).

Відповідно до частини першої статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначеної норми закону Кабінет Міністрів України постановою від 23.05.2011 року №553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку №553).

Відповідно до пункту 6 Порядку №553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку №553).

При цьому вказаний пункт Порядку також визначає перелік підстав для проведення позапланової перевірки, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню. Зокрема, це:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Зміст наведених норм права свідчить про те, що позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у пункті 7 Порядку №553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пункті 11 вказаного Порядку та кореспондуються з положеннями статті 41 Закону №3038-VI.

Так, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (частина третя статті 41 Закону №3038-VI).

За правилами пункту 8 Порядку №553 постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акту перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (пункти 16, 17 Порядку №553).

Права та обов'язки суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль зазначені пунктах 13, 14 Порядку №553.

Зокрема, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, проаналізувавши положення статті 41 Закону №3038-VI та Порядку №553 суд звертає увагу на те, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб'єктами підготовчих та будівельних робіт.

Тобто за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об'єктів, які знаходяться в процесі будівництва.

Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв'язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об'єкту.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", визначає Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06.04.1995 року (далі-Порядок №244).

Згідно пункту 3 Поряду №244, штрафи накладаються на суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб'єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 10 Порядку №244 визначено, що уповноважена особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складання акту перевірки такого суб'єкта містобудування.

Пунктом 12 Порядку №244 передбачено, що у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначаються: дата і місце його складення; посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності; місце вчинення і суть правопорушення; нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено; положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення; прізвища, адреси свідків (у разі наявності); пояснення суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності; інші відомості, що мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 2 п. 17 вказаного Порядку відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Відповідно до п. 18 Порядку №244 справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Пунктом 20 Порядку №244 передбачено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує: чи належить до її компетенції розгляд цієї справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; чи витребувані необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

За результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:

1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу);

2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

У той же час, відповідно до Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 року №208/94-ВР суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:

1) невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п'ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт - у розмірі п'ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У відповідності до пункту 4 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання: на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із значними наслідками (ССЗ), - у розмірі дев'ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає суму оскарженого штрафу.

Суд звертає увагу, що суб'єктами правопорушення відповідно до вимог ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" є виключно суб'єкти містобудування, які є замовником будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності); суб'єкти містобудування, які виконують функції замовника і підрядника одночасно.

Водночас, як повідомлено позивачем, ТОВ "Інтегра - Груп" не є забудовником будівництва та не виконує функції замовника та/або підрядника, так як на час подання даного адміністративного позову будівництво об'єкту - житловий будинок за адресою: 03186, м. Київ, вул. Авіаконструктора Антонова, 4-а (2-б) у Солом'янському районі міста Києва закінчено.

Більш того, житловий будинок за адресою: 03186, м. Київ, вул. Авіаконструктора Антонова, 4-а (2-б) у Солом'янському районі міста Києва введено в експлуатацію 06.12.2016 року, на підтвердження чого Державною архітектурно-будівельною інспекцією України видано сертифікат №68 серія ІУ від 06.12.2016 року, що не спростовано відповідачем.

Також, 18.09.2017 року за актом приймання-передачі житловий будинок разом із паркінгом передано в управління ОСББ "Шервуд".

Як пояснив позивач, йому не відомо особу, якою провено будівельні роботи на об'єкті "Реконструкція паркінгу житлового будинку на вул. Авіаконструктора Антонова, 4-а (2-Б) у Солом'янському районі м. Києва".

При цьому, зазначено, що паркінг, в якому здійснювався частковий демонтаж пілонів проданий Приватному будівельно-монтажному підприємству "Строїтель-П" () на підставі Договору купівлі-продажу майнових прав №5/12/16 від 05.12.2016 року, та передано на підставі акту приймання-передачі майнових прав на нежитлові приміщення та паркомісця від 01.03.2017 року.

Отже, суд акцентує увагу, що до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності має бути притягнуто особу, яка є власником вказаного нерухомого майна та замовником вказаних будівельних робіт з реконструкції чи часткового демонтажу паркомісця.

Слід зазначити, що до адміністративної відповідальності може бути притягнута особа лише за наявності факту вини. А невиконання вимог приписів, які вчинені не на підставі та не у межах повноважень визначених нормативно-правовими актами України, виключає притягнення особи до відповідальності.

Окрім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до припису №1 від 10.05.2018 строк виконання припису встановлено до 10.06.2018 року, проте оскаржувана постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесено до закінчення цього строку 24.05.2018 року.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного суду у справі №465/1461/16-а від 02 жовтня 2018 року).

Як наслідок, притягнення позивача до відповідальності у вигляді застосування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в сумі 1 585 800,00 грн. згідно з прийнятою на підставі акту перевірки від 10.05.2018 та протоколу від 10.05.2018 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, суд також вважає безпідставним та необґрунтованим.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність такого обов'язку у позивача, а відтак протиправність прийнятих приписів та постанови, якою на позивача накладено штраф.

З урахуванням наведеного в сукупності, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог повністю.

Виходячи зі змісту статті 6 Конвенції справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. Межі такого обов'язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у світлі обставин кожної справи. Національні суди, обираючи аргументи та приймаючи докази, мають обов'язок обґрунтувати свою діяльність шляхом наведення підстав для такого рішення. Таким чином, суди мають дослідити: основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документи, що стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією.

Рішенням ЄСПЛ від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути почуті, тобто ретельно розглянуті судом.

Іншими словами, суд має обов'язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Враховуючи наведене, системно проаналізувавши норми законодавства, надавши оцінку наявним доказам у матеріалах справи, беручи до уваги пояснення учасників справи, суд дійшов висновку, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві оскаржувані постанови та приписи прийнято не на підставі, та не у межах повноважень та не у спосіб, що передбачено Конституцією та законами України, у зв'язку з чим позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню..

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить із того, що відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України лише при задоволенні позову судові витрати покладаються на суб'єкта владних повноважень.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

В И Р І Ш И В

1).Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтегра - Груп" задовольнити у повному обсязі.

2).Визнати протиправною та скасувати постанову №57/18/1Д/26-2/2405/02/2 від 24.05.2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

3).Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 10.05.2018 року.

4).Визнати протиправним і скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 10.05.2018 року.

5). Присудити на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 27 311,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішенням суду може бути оскаржено за правилами встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.М. Клименчук