Справа № 676/6047/18
Суддя: Боровицький О. А.
Дата ухвалення: 2018-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 676/6047/18

Головуючий у 1-й інстанції: Шевцова Л.М.

Суддя-доповідач: Боровицький О. А.

27 листопада 2018 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Боровицького О. А.

суддів: Курка О. П. Совгири Д. І. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області на рішення Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 30 жовтня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі структурного підрозділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області про скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

в вересні 2018 року позивач - ОСОБА_2 звернувся до Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі структурного підрозділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області про скасування постанови.

Рішенням Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 30.10.2018 року адміністративний позов задоволено. Скасовано постанову №136 від 22.08.2018 року по справі про адміністративне правопорушення, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Гаврилюком Ю.В. про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, у зв'язку з чим, апелянт просить скасувати вказане рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову, оскільки ним виконано усі обов'язки передбачені нормами законодавства в межах повноважень.

Сторони в судове засідання не з'явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Разом з тим, представником позивача подано до суду відзив та заявлено клопотання про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними матеріалами у справі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними у матеріалах справи письмовими доказами, надавши їм оцінку, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, зазначаючи наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, постановою №136 від 22.08.2018 року по справі про адміністративне правопорушення, винесеною головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Гаврилюком Ю.В., позивача ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Згідно вказаної постанови порушення полягало в тому, що, ОСОБА_2 у встановлену дату та час. а саме: 10.08.2018 року о 15.00 год., не з'явився на об'єкт будівництва, який перевірявся представником відповідача, при тому, що про час та дату перевірки був повідомлений належним чином та не надав для огляду інспектору документів, які підтверджують законність будівництва. Дане унеможливило проведення повноцінної перевірки, та розцінюється як недопущення посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, чим порушив ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 11, 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Відповідальність за встановлене правопорушення передбачена ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

Вважаючи зазначені дії відповідача незаконними позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Суд першої інстанції прийшов до висновку про недоведеність відповідачем правомірності прийнятої ним постанови про визнання ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції по суті спору, виходячи з наступного.

Правовідносини щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та притягнення винних у порушенні законодавства у сфері містобудування осіб до відповідальності врегульовані Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI (далі - Закон України №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553).

Частиною 1 ст. 41 Закону №3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль-сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Пунктом 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 7 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до п.п. 9, 12, 13 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (п.13 Порядку №553).

Водночас, згідно п.п. 12, 14 Порядку № 553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Згідно ч. 2 ст. 188-42 КУпАП недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Аналіз наведених норм законодавства дає підстави для висновку, що такий захід державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, як позапланова перевірка, повинен здійснюватися в присутності суб'єкта містобудування, якому пред'являються службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки, та який має право ознайомитись з актом перевірки, приписом, протоколом та отримувати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

За приписами статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для прийняття оскаржуваної постанов було те, що позивач для проведення перевірки представниками Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області не з'явився, таким чином не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки.

Водночас, у матеріалах справи відсутні будь-які докази повідомлення позивача про проведення перевірки, відповідно відсутні докази отримання позивачем направлених приписів про допуск посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки.

Відповідно до відстеження листа з штрих-кодом 540, який зазначається в оскаржуваній постанові, на офіційному сайті Укрпошти, даний лист був відправлений 02.08.2018 року, а не 31.08.2018 року, як в ній зазначено та 09.08.2018 року повернуто відправнику, копія роздруківки приєднана до матеріалів справи. З чого можна зробити висновки, що позивач не був повідомлений про дату та час перевірки, про даний факт було відомо і відповідачу.

Вказане свідчить про не вчинення позивачем дій щодо недопуску посадових осіб до проведення перевірки, оскільки останній був відсутній під час проведення перевірки, а також фактично не знав про присутність посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкті здійснення перевірки, так як про проведення позапланової перевірки не був повідомлений, що спростовує доводи відповідача щодо відсутності обов'язку повідомлення суб'єктів містобудування про проведення позапланової перевірки.

Разом з тим, у матеріалах перевірки відповідачем не зазначено, у чому саме полягав недопуск позивачем посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки.

З урахуванням наведених обставин та враховуючи те, що відповідач, як суб'єкт владних повноважень не підтвердив правомірність спірного рішення, а тому наявні підстави для захисту прав позивача у судовому порядку шляхом скасування оскаржуваних рішень відповідача.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 та ст. 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області залишити без задоволення, а рішення Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 30 жовтня 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий Боровицький О. А.

Судді Курко О. П. Совгира Д. І.