Справа № 821/733/18
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2018-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

29 листопада 2018 р.м.ОдесаСправа № 821/733/18

Категорія: 8.3.3 Головуючий в 1 інстанції: Морська Г.М.

П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Димерлій О.О.,

суддів Кравченко К.В. , Коваль М.П. , розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2018 р. по справі № 821/733/18

позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "ТПК" Херсонський ливарний завод" відповідач Головне управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2018 року ТОВ "ТПК "Херсонський ливарний завод" звернулось до суду з позовом до ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправними та скасування постанови податкових повідомлень-рішень.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2018 року позовні вимоги ТОВ "ТПК "Херсонський ливарний завод" - задоволено частково.

05 вересня 2018 року ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі подано апеляційну скаргу на зазначене рішення суду.

В порушення вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України відповідачем при подачі апеляційної скарги не сплачено судовий збір.

Ухвалою судді Одеського апеляційного адміністративного суду від 19 вересня 2018 року апеляційну скаргу ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі залишено без руху та надано відповідачу десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків шляхом надання доказів сплати судового збору.

Зазначену вище ухвалу апелянтом отримано 02 жовтня 2018 року, що підтверджується відповідним повідомленням про вручення, однак судовий збір у розмірі, встановленому законом, не сплачено.

На виконання вимог ст. 298 КАС України апеляційну скаргу ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2018 залишено без руху та надано апелянту п'ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків шляхом надання до апеляційного суду доказів сплати судового збору.

Ухвалу апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху отримано апелянтом 08 листопада 2018 року, що підтверджується відповідним повідомленням про вручення (т. 3 а. с. 82).

23 листопада 2018 року на адресу П'ятого апеляційного адміністративного суду від ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В клопотанні апелянт посилається на обмежене фінансування коштів для справляння судового збору при подачі позовів до суду.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до п. 6 ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов'язані з непереборними та об'єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.

Невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Пунктом 1 ч. 5 ст. 296 КАС України передбачено, що однією з вимог апеляційної скарги визначено надання документа про сплату судового збору.

Згідно з положеннями Закону України «Про судовий збір» органам фіскальної служби не надано пільг щодо сплати судового збору.

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов'язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

А отже, довготривала процедура погодження та сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Також, суд зазначає, що ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим, діючи як суб'єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов'язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому зупинення на рахунку податкового органу фінансових операцій, зокрема, в частині видатків передбачених на сплату судового збору, не повинно впливати на можливість неухильного виконання останнім покладених на нього нормами Кодексу адміністративного судочинства України процесуальних обов'язків щодо оформлення апеляційної скарги, та не повинно ставитись у залежність від правовідносин, у які податковий орган вступає в інших сферах його діяльності, зокрема, з приводу безспірного списання коштів з його рахунків на підставі виконавчих документів, оскільки ці фактори не є взаємопов'язаними.

Не свідчать про поважність підстав пропуску строку апеляційного оскарження і доводи відповідача щодо неналежного фінансування контролюючого органу з боку державного бюджету, оскільки особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, а тому обставини, пов'язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб'єктами владних повноважень не є об'єктивними та непереборними підставами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження та реалізувати своє право щодо оскарження без порушення порядку здійснення такої процесуальної дії.

Обґрунтовуючи висновки про обов'язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов'язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Аналогічна позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 13 листопада 2018 року у справі № 804/958/17.

Із врахуванням викладеного, у задоволенні клопотання ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим про відстрочення сплати судового збору по справі слід відмовити.

Оскільки особою, яка оскаржує судове рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, не виконано вимоги ухвали судді апеляційного суду від 31 жовтня 2018 року (не сплачено судовий збір), подана апеляційна скарга на підставі ч. 2 ст. 298 та ч. 4 ст. 169 КАС України підлягає поверненню апелянту.

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст.296, ст. 298 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити Головному управлінню Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2018 року вважати не поданою та повернути апелянту.

Ухвала може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення, шляхом подачі касаційної скарги, у відповідності до чинного законодавства.

Суддя-доповідач Димерлій О.О.
Судді Кравченко К.В. Коваль М.П.