Справа № 826/10249/16
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2018-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Суддів За участю секретаряВівдиченко Т.Р. Файдюка В.В. Чаку Є.В. Борейка Д.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 серпня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_5 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_5 звернувся до суду з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просив:

- визнати протиправними дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо відмови в реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації, надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями над бойлерною на проспекті Павла Тичини, 11-б у Дніпровському районі м. Києва та повернення поданих документів щодо прийняття об'єкта в експлуатацію (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги) 50113-07-05 від 03.04.2018, та повернення зареєстрованої 04.04.2018 р. за № 073/09/01-М-0404/1 і залишеної без розгляду декларації;

- зобов'язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повторно розглянути залишену без розгляду декларацію про готовність об'єкта до експлуатації № 073/09/01-М-0404/1 від 04.04.2018, надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями над бойлерною на АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м. Києва та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги) 50113-07-05 від 03.04.2018;

- зобов'язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєструвати залишену без розгляду декларацію про готовність об'єкта до експлуатації № 073/09/01-М-0404/1 від 04.04.2018 р., надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями над бойлерною на АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м. Києва та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги) 50113-07-05 від 03.04.2018.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 серпня 2018 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправними дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо повернення декларації №073/09/01-М-0404/1 від 04.04.2018 про готовність об'єкта до експлуатації об"єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об"єктів з незначними наслідками (ССІ): реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною по АДРЕСА_1 та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги 50113-07-05 від 03.04.2018). Зобов'язано Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повторно розглянути декларацію №073/09/01-М-0404/1 від 04.04.2018 про готовність об'єкта до експлуатації об"єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об"єктів з незначними наслідками (ССІ): реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною по АДРЕСА_1 та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги 50113-07-05 від 03.04.2018). В іншій частині позову - відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся з апеляційною скаргою, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт посилається на те, що, у зв'язку із відсутністю у Департаменті інформації щодо наявності документів на початок виконання будівельних робіт із реконструкції надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною, подану позивачем декларацію про готовність до експлуатації об'єкта залишено без розгляду. Дана обставина перешкоджає внести інформацію до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

14 листопада 2018 року до суду апеляційної інстанції від ОСОБА_5 надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, учасників процесу, які з'явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 03.04.2018 року ОСОБА_5 подано до Центру надання адміністративної послуги декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з незначним наслідком (СС1): реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною за адресою: АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м. Києва. До декларації позивачем додано копії додаткових документів на 54 аркушах, про що зазначено в описі.

04 квітня 2018 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з незначним наслідком (СС1): реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною за адресою: АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м. Києва за вхідним № 073/09/01-М-0404/1.

Листом від 16.04.2018 року за № 073/09/01-7/1604 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повернуто позивачу декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з незначним наслідком (СС1). Вказаним листом позивача повідомлено, що декларація про готовність до експлуатації об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з незначними наслідками (СС1) подається при наявності внесеної до реєстру інформації, вказаної у повідомленні/декларації про початок виконання будівельних робіт на вищевказаний об'єкт будівництва та вказано про необхідність зазначення інформації щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1). У зв'язку із зазначеним та враховуючи, що на час надання відповіді в Департаменті відсутня інформація щодо наявності дозвільних документів на початок будівельних робіт, із реконструкції надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною за адресою: м. Київ, Дніпровський район, АДРЕСА_1 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишено без розгляду подану позивачем декларацію.

Позивач, вважаючи, що спірне рішення прийнято відповідачем з порушенням вимог законодавства, звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно частини п'ятої статті 26 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 3038-VI), проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Відповідно до частини першої статті 39 Закону № 3038-VI, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

В силу пункту 3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 8 вересня 2015 року № 750), прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації (далі - декларація).

Пунктом 17 Постанови № 461 визначено, що замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю один примірник декларації, зокрема, щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру (пункт 18 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів).

Пунктом 19 Постанови № 461 передбачено, що у разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає її замовнику (його уповноваженій особі) з письмовим обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачу повернуто декларацію з підстав відсутності внесеної до реєстру інформації, вказаної у повідомленні/декларації про початок виконання будівельних робіт на об'єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м. Києва.

Однак, матеріали справи містять копію декларації про готовність до експлуатації об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з незначними наслідками (СС1) та документи, що надавались відповідачу для виконання адміністративної послуги (Т. 2 а.с. 6-83).

Так, з поданих відповідачу документів вбачається, що відповідно до свідоцтва про право власності на нежиле приміщення Серія НП №010001695, виданого Київською міською державною адміністрацією 15.07.1998 р. та зареєстрованого в Бюро технічної інвентаризації м. Києва за № 2770-П від 17 серпня 1998 року, ОСОБА_5 належить частина нежилих надбудованих над бойлерною приміщень загальною площею 69,7 кв. м. за адресою: АДРЕСА_2.

Відповідно до розпорядження Київської міської державної адміністрації від 19.09.1997 р. №1452, ОСОБА_5 надано дозвіл на здійснення надбудови другого поверху бойлерної для розміщення майстерні по ремонту взуття та перукарні на АДРЕСА_2 у Харківському районі та зобов'язано приватного підприємця ОСОБА_5 виконати умови архітектурно-планувального завдання Головкиївархітектури та технічні умови експлуатуючих організацій на приєднання об'єкта до інженерних мереж міста, а також отримати дозвіл на виконання будівельних робіт у встановленому порядку.

17.02.1998 року начальником управління Дерархбудконтролю затверджено технічний висновок про стан несучих конструкцій та якість виконаних будівельно-монтажних робіт, згідно з яким, об'єкт відповідає Державним будівельним нормам та проекту і може бути допущений до експлуатації після усунення зазначених у висновку зауважень.

Так, згідно акту про приймання в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта, зареєстрованим в Управлінні Держархбудконтролю м. Києва 18.02.1998 за № 73, надбудова другого поверху бойлерної для розміщення майстерні по ремонту взуття та перукарні на АДРЕСА_2 у Харківському районі м. Києва 18.02.1998 року прийнята в експлуатацію.

26.04.2001 року Київським державним підприємством «Київгеоінформатика» складено технічний звіт по встановленню зовнішніх меж земельних ділянок. На земельній ділянці Дніпровського району по вул. Тичини, 11 розміщені будівлі та споруди загальною площею 168,9 кв.м., з яких на внутрішньому балансі філіалу "Теплові розподільчі мережі Київенерго" знаходиться - 55,6 кв.м. та 113,3 кв. кв.м належать ОСОБА_7

Згідно пункту 2 розпорядження Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації від 19.04.2002 № 359 «Про надання дозволу на влаштування скатних покрівель, оздоблення фасадів, заміну віконних та дверних пройомів», дозволено приватному підприємцю ОСОБА_7 замінити плоску покрівлю на двухскатну над нежилою спорудою по АДРЕСА_2. У відповідності до пункту 3 розпорядження, зазначені роботи підлягають виконанню після розробки та погодження проектної документації в установленому порядку.

Розпорядженням Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 04.09.2002 р. № 1000 викладено пункт 2 розпорядження Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації від 19.04.2002 № 359 «Про надання дозволу на влаштування скатних покрівель, оздоблення фасадів, заміну віконних та дверних пройомів» в наступній редакції « 2. Дозволити приватному підприємцю ОСОБА_7 замінити плоску покрівлю на двухскатну над нежилою спорудою по АДРЕСА_2 та влаштувати додаткове приміщення під послуги населенню. Загальна площа всієї споруди згідно проектної документації складатиме 113,3 кв.м.».

Так, вулицю Амвросія Бучми у Харківському районі м. Києва перейменовано на проспект Петра Тичини у Дніпровському районі міста Києва.

Державним підприємством «Київський експертно-технічний центр Держнаглядохоронпраці України» 21.03.2005 р. затверджено висновок експертизи, згідно з яким, проект влаштування скатної покрівлі над приміщеннями майстерні по Бучми 7-А в Харківському районі відповідає вимогам нормативних актів з питань охорони праці і рекомендується до реалізації.

Відповідно до висновку від 23.03.2005 р. № 45, складеного головним державним санітарним лікарем Дніпровського району м. Києва, позивачу погоджено проект влаштування скатної покрівлі з обладнанням мансардного поверху над нежитловою будівлею по проспекту П. Тичини 11-б.

Також, згідно листа-дозволу виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 21.04.2008 р. № 002-582, позивачу надано дозвіл на виконання проектно-вишукувальних робіт на реконструкцію нежилих приміщень, надбудованих над бойлерною під перукарню та майстерню по ремонту взуття на просп. П. Тичини,11-б у Дніпровському районі міста Києва.

11.07.2008 р. Головним управлінням містобудування, архітектури та дизайну міського середовища Київської міської державної адміністрації затверджено архітектурно-планувальне завдання № 08-0336 на проектування реконструкції нежилих приміщень надбудованих над бойлерною під перукарню та майстерню по ремонту взуття на проспекті П. Тичини,11-б у Дніпровському районі міста Києва.

11.08.2009 року позивач звернувся до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва із заявою про надання акту про прийняття в експлуатацію закінченого будівництва нежитлового приміщення мансарди площею 43,60 кв.м будівлі. У заяві зазначено, що акт необхідний для внесення змін до Реєстру прав власності на об'єкт нерухомості.

З наведеного вбачається, що надбудова другого поверху бойлерної була належним чином прийнята в експлуатацію згідно з актом приймання в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта від 18.02.1998 р. та з 1998 року позивачем розпочато вчинення дій з метою реконструкції нежитлових приміщень надбудованих над бойлерною, реконструкцію яких за станом на серпень 2009 закінчено.

Також, як встановлено судом першої інстанції, листом від 11.08.2009 р. № 7/26-3151/5/08 Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві повідомила позивача про відсутність підстав для прийняття об'єкту в експлуатацію, оскільки Інспекцією не надавався дозвіл на виконання будівельних робіт з будівництва мансардного поверху та позивачем не надані документи відповідно до пунктів 3, 4 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.2008 № 923 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 20.05.2009 № 534).

Крім цього, позивачем замовлено технічний паспорт на громадський (виробничий) будинок по просп. П. Тичини,11 - б, здійснено технічне обстеження об'єкта та позивач звернувся із заявою до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві для прийняття об'єкта в експлуатацію.

05.06.2015 року виготовлено технічний паспорт на громадський (виробничий) будинок по просп. П. Тичини,11 - б та 15.06.2015 р. Всеукраїнською громадською організацією «Асоціація експертів будівельної галузі» складено звіт про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж об'єкта, згідно з яким за результатами проведення технічного обстеження об'єкта надбудова нежитлового мансардного поверху площею 43 кв.м. над нежитловими приміщеннями надбудованими над бойлерною за адресою: проспект по просп. П. Тичини,11 - б, у Дніпровському районі м. Києва встановлено його відповідність вимогам надійності і безпечної експлуатації і можливість його безпечної експлуатації.

Також, з матеріалів справи вбачається, що 18.05.2016 р. позивач звернувся до Державної архітектурно-будівельної інспекції України відповідно до пункту 9 розділу V Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» із заявою про прийняття в експлуатацію об'єкту: надбудований мансардний поверх над нежитловими приміщеннями, надбудовані над бойлерною, за адресою: проспект по просп. П. Тичини,11 - б, у Дніпровському районі м. Києва, побудованого без дозволу на виконання будівельних робіт.

Листом від 31.05.2016 р. № 10126-30/3105/10 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві повернуто позивачу додані документи з тих підстав, що документи відносно прийняття об'єкта в експлуатацію подані після 31.12.2015 р.

В подальшому, позивач неодноразово звертався до відповідних суб'єктів владних повноважень з метою прийняття в експлуатацію об'єкту: надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованих над бойлерною.

Також, як було зазначено, спірним рішенням відповідача повернуто позивачу декларацію про готовність до експлуатації об'єкта з підстав відсутності внесеної до реєстру інформації у повідомленні/декларації про початок будівельних робіт на об'єкт будівництва за адресою: м. Київ, Дніпровський район, АДРЕСА_1.

Сулом встановлено, що позивач оскаржує дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо відмови в реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації, надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями над бойлерною на проспекті Павла Тичини, 11-б у Дніпровському районі м. Києва та повернення поданих документів щодо прийняття об'єкта в експлуатацію (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги) 50113-07-05 від 03.04.2018 р., та повернення зареєстрованої 04.04.2018 р. за № 073/09/01-М-0404/1 і залишеної без розгляду декларації.

Так, згідно частини 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", (який набрав чинності з 12.03.2011 р.), замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю), - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Таким чином, обов'язок повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю виник у замовника з 12.03.2011 року.

Проте, у даному випадку, реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною за адресою: АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м. Києва за станом на серпень 2009 року закінчено.

Таким чином, посилання позивача щодо неможливості подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, враховуючи, що реконструкцію об'єкту вже завершено, знайшли своє підтвердження під час розгляду справи.

За таких обставин, вірним є висновок суду першої інстанції про те, що неодноразове внесення змін до законодавства, яке регулює містобудівну діяльність, не може бути наслідком позбавлення права особи на прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкту.

При цьому, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) при розгляді декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 04.04.2018 за № 073/09/01-М-0404/1 зобов'язаний був врахувати зазначені обставини та надати оцінку документам, наданим позивачем до декларації. Проте, відповідачем такі дії вчинено не було.

Колегія суддів, також, враховує правові висновки Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постановах від 31.01.2018 р. (справа №819/1667/17), від 20.03.2018 р. (справа №819/1249/17) та від 10 вересня 2018 року (справа №819/1012/17), згідно яких, держава, запроваджуючи певний механізм правового регулювання відносин, зобов'язана забезпечити його реалізацію. В протилежному випадку всі негативні наслідки відсутності належного правового регулювання покладаються саме на державу.

Відсутність в Україні такого механізму не може ставитись в провину особі, оскільки невизначення порядку виконання законодавчо закріплених норм не може призводити до порушення чи обмеження прав громадян, які наділені такими правами.

Відповідно до статті 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

При цьому, колегія суддів враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену в рішеннях у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (PincovdandPine v. The Czech Republic), «Ґаші проти Хорватії» (Gashiv. Croatia), «Трго проти Хорватії» (Trgo v. Croatia) щодо застосування принципу «належного урядування», згідно якого, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Отже, відсутність законодавчо визначеного порядку прийняття в експлуатацію об'єктів будівництва на підставі матеріалів, складених до 2011 року, не може бути наслідком позбавлення особи права на прийняття в експлуатацію об'єкта будівництва за умови вчинення позивачем всіх можливих дій по підготовці містобудівної документації.

Таким чином, посилання в апеляційній скарзі на відсутність у Департаменті інформації щодо наявності документів на початок виконання будівельних робіт із реконструкції надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною, що перешкоджає відповідачу внести інформацію до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів є необґрунтованими.

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_5 та наявність правових підстав для їх часткового задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 серпня 2018 року року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Судді Вівдиченко Т.Р. Файдюк В.В. Чаку Є.В.

Повний текст постанови виготовлено 26.11.2018 року