Справа № 823/1159/17
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2018-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/1159/17 Суддя (судді) суду 1-ї інст.:
ПОСТАНОВА

Іменем України

20 листопада 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Ганечко О.М.,

Коротких А.Ю.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної архітектурно - будівельної інспекції України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14 березня 2018 року у справі за адміністративним позовом Виконавчого комітету Черкаської міської ради до Державної архітектурно - будівельної інспекції України, за участю третіх осіб - Командитного товариства «Леонід», ЖБК «Гармонія», ОСББ «Симфонія-Черкаси» про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому, з урахуванням уточнення позовних вимог просив: визнати протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області № 997 від 11 липня 2017 року «Про скасування дії містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки (додаток до рішення виконавчого комітету Черкаської міської ради від 11 березня 2015 року № 279).

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 14 березня 2018 року позов задоволено.

Відповідач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з'ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що оскаржуване рішення про скасування дії містобудівних умов і обмежень є обґрунтованим, правомірним, а отже не підлягає скасуванню.

Виконавчий комітет Черкаської міської ради та ОСББ «Симфонія-Черкаси» у відзивах на апеляційну скаргу просять відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга є обґрунтованою та підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що рішенням виконавчого комітету Черкаської міської ради (позивач у справі) від 11 березня 2015 року № 279 командитному товариству «Леонід» надано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки по бул. Шевченка, 150 на будівництво двох окремих багатоповерхових житлових будинків із вбудовано-прибудованими приміщеннями підписані заступником начальника управління планування та архітектури департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради ОСОБА_4

Згідно з направленням на проведення позапланової перевірки від 19 червня 2017 року № 28, виданим начальником Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_5 головні інспектори будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_6 та ОСОБА_7 були направлені для проведення позапланової перевірки на управління планування та архітектури Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради.

За результатами проведеної перевірки Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_7 із залученням головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_8 складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10 липня 2017 року, яким встановлено, що в містобудівних умовах і обмеженнях № 279 виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності:

- в пунктах 5,6,7 розділу «Містобудівні умови та обмеження» не зазначені конкретні положення нормативних актів, відомості, які базуються на розрахунках та не містяться конкретні цифрові показники, за якими неможливо визначити містобудівні умови та обмеження, що не відповідає п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- змінено зміст пункту 13 (замість «Вимоги щодо створення створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення» зазначено «Інші вимоги до об'єктів будівництва, передбачені законодавством»), що є порушенням пункту 3.6 та додатка до Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх складу та змісту, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку , будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року №109 (далі - Порядок);

- в пункті 3 розділу «Містобудівні умови та обмеження» максимально допустима щільність населення зазначено 490 чол/га (на перспективу 560 чол/га) що не відповідає п. 3.7 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень»;

- відповідно до розділу 3 тому 1 пояснювальної записки плану зонування території м. Черкаси при будівництві нових, реконструкції з розширенням існуючих будівель і споруд обов'язкове проведення всебічних композиційних обґрунтувань рішень щодо поверховості, типу будинків, розміщення, функціонального призначення, композиційних зв'язків з історичним центром, які мають виконуватись в рамках передпроектних розробок. В той же час будь-які передпроектні проробки відсутні в наданому пакеті документів, що є невіповідністю розділу 3 тому 1 пояснювальної записки плану зонування території м. Черкаси та п. 2.4 Порядку;

- в пункті 1 розділу «Загальні дані» назва об'єкта будівництва зазначено: «будівництво окремих багатоповерхових житлових будинків із вбудовано-прибудованими приміщеннями на бул. Шевченка, 150, м. Черкаси». В той же час відповідно до рішення виконавчого комітету Черкаської міської ради від 11 березня 2015 року № 279 містобувні умови та обмеження забудови земельної ділянки вирішено надавати на будівництво двох окремих багатоповерхових житлових будинків із вбудовано-прибудованими приміщеннями;

- порушення строків надання замовникові містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки (семи робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви разом з документами, передбаченими п. 2.2 розділу 11 Порядку), чим порушено п. 2.1 розділу 11 Порядку;

- в пакеті документів для отримання містобудівних умов та обмежень № 279 надано правовстановлюючі документи на земельну ділянку, не засвідчені в установленому порядку, чим порушено п.2.1 розділу 11 Порядку.

На підставі акта перевірки від 10 липня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_7 було прийнято рішення № 997 від 11 липня 2017 року, яким скасовано дію містобудівних умов і обмеження забудови земельної ділянки (додаток до наказу департаменту архітектури та містобудування від 11 травня 2015 року № 279), оскільки вони прийняті з порушенням:

- п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- п. 2.1, п. 2.2, п. 2.4 розділу 11, п.3.6 розділу 111, додатку «Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад і зміст», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року № 109;

- п. 3.7 ДБН 360-92**,

- п. 4.5 ДСТУ-Н.Б.Б.1.1-12:2011.

Не погодившись з рішенням № 997 від 11 липня 2017 року, позивач звернувся до суду з позовом.

Приймаючи рішення про задоволення адміністративного позову суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено порушення, які відповідно до ст. 29 Закону №3038-V1 є підставою для скасування містобудівних умов та обмежень від 11 березня 2015 року № 279.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-V1 (надалі - Закон № 3038-V1).

Повноваження Державної архітектурно - будівельної інспекції України щодо здійснення державного архітектурного-будівельного нагляду визначені ст. 41 Закону № 3038-V1, Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року № 294 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 07 червня 2017 року № 408) (надалі - Положення), та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 698 (надалі - Порядок № 698).

Відповідно до абз. 4 п. 3 Положення, основним завданням Державної архітектурно - будівельної інспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема: здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності.

Згідно з абз. 5 п.п. 2 п. 4 Положення, Державної архітектурно - будівельної інспекції України відповідно до покладених на неї завдань проводить перевірки законності рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 41-1 Закону № 3038-V1, державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч. 2 ст. 41-1 Закону № 3038-V1).

Згідно ч. 3 ст. 41-1 Закону № 3038-V1, з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Відповідно до ч. 4 ст. 41-1 Закону, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об'єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об'єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

За невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду посадові особи об'єктів нагляду несуть відповідальність відповідно до закону.

Нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду (п. 2 Порядку № 698).

Відповідно до п. 1 Положення «Про Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області», затвердженого наказом Державної архітектурно - будівельної інспекції України від 12 червня 2017 року № 938, Управління архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утворене як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно - будівельної інспекції України.

Згідно з аб. 3 п. 3 Положення «Про Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області», основним завданням територіального органу є забезпечення реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду на території Черкаської області, а саме - здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, під час провадження ними містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 23 Порядку № 698, за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5 (п. 29 Порядку № 698).

Головний інспектор будівельного нагляду розглядає справи про правопорушення відповідно до вимог закону та за результатами їх розгляду виносить постанови за формою, встановленою Мінрегіоном (п. 35Порядку № 698).

Відповідальність за порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством, надання таких документів з порушенням установленого порядку, містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил, порушення строків надання замовникові висновків (звітів)експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких висновків (звітів) з порушенням установленого порядку, а також вимагання під час проведення експертизи документів, не передбачених законодавством, визначена ч. 3 ст. 96-1 КУпАП.

З матеріалів справи вбачається, що під час проведення перевірки з виїздом на місце посадовими особами Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області було пред'явлено начальнику об'єкту нагляду - Управління планування та архітектури Департаменту архітектури та містобудування Черкської міської ради ОСОБА_9 посвідчення та направлення на проведення позапланової перевірки від 19 червня 2017 року № 28.

Відповідно до матеріалів справи саме вказана особа несе повну персональну відповідальність за відповідність законодавству України та містобудівній документації містобудівних умов та обмежень, наданих на звернення юридичних чи фізичних осіб в установленому законом порядку, забезпечує реалізацію плану зонування території міста Черкаси, генерального плану міста.

Вказані вище обставини свідчать про дотримання відповідачем порядку проведення позапланової перевірки та вказують на наявність визначених законодавством підстав для її проведення.

В свою чергу надаючи оцінку правомірності оскаржуваного позивачем рішення відповідача, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням виконавчого комітету Черкаської міської ради (позивач у справі) від 11 березня 2015 року № 279 командитному товариству «Леонід» надано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки по бул. Шевченка, 150 на будівництво двох окремих багатоповерхових житлових будинків із вбудовано-прибудованими приміщеннями підписані заступником начальника управління планування та архітектури департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради ОСОБА_4

Водночас, під час розгляду матеріалів щодо видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянку по бул. Шеченка, 150 в м. Черкаси, виданих Управлінням планування та архітектури департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради (додаток до наказу Департаменту архітектури, містобудування та інспектування від 11 травня 2015 року № 279 та додаток до наказу Департаменту архітектури, містобудування та інспектування від 05 лютого 2016 року № 9) на будівництво окремих багатоповерхових житлових будинків із вбудованими приміщеннями по бул. Шевченка, 150, м. Черкаси та Будівництво багатоповерхового житлового будинку із вбудовано-прибудованими приміщеннями на бул. Шевченка, 150, м. Черкаси - II черга, секція № 2, встановлено ряд порушень, які зафіксовано в акті перевірки та стали підставою для прийняття відповідачем оскаржуваного рішення № 997 від 11 липня 2017 року.

Наполягаючи на обґрунтованості спірного рішення, апелянт посилається на необхідність врахування під час розгляду справи наявність судового рішення по справі № 826/7760/16, яке в силу вимог ч. 4 ст. 78 КАС України повинне бути застосовуване в якості преюдиційного факту.

Відповідно до постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2017 року по справі № 826/7760/16 за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2017 року по справі за адміністративним позовом Командитного товариства «Леонід» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування рішень, вбачається, що будівництво трьох житлових будинків по вул. Шевченка, 150, м. Черкаси не є відокремленим, оскільки зазначені будинки не мають між собою проходу (проїзду) та мають спільні несучі конструкції та вузли спряження конструктивних елементів.

При цьому суд апеляційної інтонації зазначив, що:

«Крім того, відповідно до пояснювальних записок до проектів, робочої документації та ситуаційних планів, що були оглянуті судом апеляційної інстанції, до зазначених об'єктів застосовано спільні вимоги щодо схем транспортно-пішохідних зв'язків, єдиний план трас зовнішніх інженерних мереж та комунікацій.

Отже, якщо об'єкт будівництва, для якого у встановленому порядку відведено земельну ділянку, отримано вихідні дані, у тому числі містобудівні умови й обмеження, технічні умови, складається з декількох окремих будинків, будівель, споруд, лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури, його категорію складності визначають за найвищими показниками кожної складової об'єкта будівництва (будинку, будівлі, споруди, лінійного об'єкта інженерно-транспортної інфраструктури), зазначеними в наведеній таблиці А.1 Додатку А, однак розрахованими для об'єкта будівництва в цілому.

Незалежно від поділу об'єкта будівництва на черги та розроблення проектної документації не на об'єкт будівництва в цілому, а на окремі черги, категорія складності має розраховується за відповідними характеристиками на об'єкт будівництва в цілому. При цьому, категорія складності кожної з черг не може бути меншою, ніж об'єкта будівництва в цілому.

Тобто, категорія складності в даному випадку мала розраховуватися на об'єкт будівництва в цілому, як комплекс.»

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ст. 370 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов'язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

З наведеного вбачається, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянку по бул. Шеченка, 150 в м. Черкаси, видані Управлінням планування та архітектури департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради 11 березня 2015 року № 279 командитному товариству «Леонід» на будівництво двох окремих багатоповерхових житлових будинків із вбудовано-прибудованими приміщеннями, мають бути видані на житловий комплекс, а не на окремі житлові будинки.

Вказані вище обставини свідчать про те, що під час надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянку по бул. Шеченка, 150 в м. Черкаси № 279 були допущені порушення зафіксовані в акті перевірки, які стали підставою для їх скасування.

Відповідно, оскаржуване позивачем рішення головного інспектора будівельного нагляду управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області № 997 від 11 липня 2017 року «Про скасування дії містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки (додаток до рішення виконавчого комітету Черкаської міської ради від 11 березня 2015 року № 279), прийняте на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством, а правові підстави для скасування такого рішення - відсутні.

З огляду на встановлені під час судового розгляду справи обставини, з'ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів дійшла висновку щодо відсутності правових підстав для задоволення позовних вимог.

Враховуючи, що доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14 березня 2018 року та свідчать про неповне з'ясування судом першої інстанції обставин справи, зазначене судове рішення підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 34, 243, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно - будівельної інспекції України задовольнити.

Скасувати рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14 березня 2018 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову Виконавчого комітету Черкаської міської ради до Державної архітектурно - будівельної інспекції України, за участю третіх осіб - Командитного товариства «Леонід», ЖБК «Гармонія», ОСББ «Симфонія-Черкаси» про визнання протиправним та скасування рішення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя О.М. Ганечко

Суддя А.Ю. Коротких

Повний текст постанови виготовлено 26.11.2018.