Справа № 281/645/18
Суддя: Залімський І. Г.
Дата ухвалення: 2018-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 281/645/18

Головуючий у 1-й інстанції: Данчук В.В.

Суддя-доповідач: Залімський І. Г.

26 листопада 2018 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Залімського І. Г.

суддів: Сушка О.О. Смілянця Е. С.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Лугинського районного суду Житомирської області від 24 вересня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до працівника Управління патрульної поліції в Житомирській області Шаціла Віктора Володимировича, третя особа Управління патрульної поліції в Житомирській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до Лугинського районного суду Житомирської області із позовом до працівника Управління патрульної поліції в Житомирській області Шаціла Віктора Володимировича, третя особа Управління патрульної поліції в Житомирській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Ухвалою Лугинського районного суду Житомирської області від 24.09.2018 вказану позовну заяву повернуто позивачу.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу Лугинського районного суду Житомирської області від 24.09.2018 скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що рішення суду першої інстанції є незаконним та необґрунтованим. Позивач зазначає, що підстави для повернення його позовної заяви мають формальний характер і не перешкоджали суду відкрити провадження у справі.

Відповідач не подав відзиву або письмових пояснень на апеляційну скаргу.

Сторони у справі повноважних представників у судове засідання не направили, хоча повідомлялись про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи.

Згідно ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, колегія суддів визнала за можливе розглянути апеляційну скаргу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Встановлено, що в позовній заяві позивач в якості відповідача зазначає працівника управління патрульної поліції в Житомирській області Шаціла Віктора Володимировича при цьому не вказує його місцезнаходження. Разом з цим, позивач в якості суб'єкта владних повноважень вказує управління патрульної поліції в Житомирській області, лейтенанта поліції Гуменюка Олександра Леонідовича, а також зазначає місцезнаходження управління патрульної поліції в Житомирській області.

Ухвалою Лугинського районного суду Житомирської області від 10.09.2018 позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху і надано позивачеві строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно вказаної ухвали судом першої інстанції встановлено порушення позивачем п. 2, 8, 11 ч. 5 ст. 160 КАС України, адже позивачем не зазначено:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

- зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

19.09.2018 на виконання зазначеної ухвали позивач подав до Лугинського районного суду Житомирської області уточнюючу позовну заяву.

В уточнюючій позовній заяві позивач в якості відповідача зазначає працівника управління патрульної поліції в Житомирській області Шаціла Віктора Володимировича при цьому не вказує його місцезнаходження. Також позивач в якості суб'єкта владних повноважень вказує управління патрульної поліції в Житомирській області, лейтенанта поліції Гуменюка Олександра Леонідовича, а також зазначає місцезнаходження та ідентифікаційний код юридичної особи управління патрульної поліції в Житомирській області.

Ухвалою Лугинського районного суду Житомирської області від 24.09.2018 позовну заяву повернуто позивачеві з огляду на те, що позивач належним чином не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Зокрема, як зазначив суд першої інстанції, позивач недоліки позовної заяви належним чином не усунув, зокрема, не зазначив місце проживання чи перебування відповідача, його індекс; реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти. Також лише частково були завірені копії документів, додані до позовної заяви.

Надаючи правову оцінку висновкам суду першої інстанції щодо необхідності повернення позовної заяви, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

За приписами частин 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, не зазначення у позовній заяві відомостей, вказаних у п.2 ч.5 ст.160 КАС України може слугувати підставою для повернення позовної заяви позивача виключно у разі якщо суд першої інстанції виявив даний недолік та вказав про його наявність в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, в якій також зазначив спосіб усунення такого недоліку, та наступного свідомого невиконання позивачем вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з частиною першої статті 17 Закону України „Про виконання рішення та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основних свобод та протоколи до неї і практику Європейського суду, як джерела права.

Європейський суд з прав людини неодноразова зазначав про те, що суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (Perez de Rada Cavanilles v. Spain (Перес де Рада Каванил'ес проти Іспанії), § 49; Miragall Escolano v. Spain (Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії), § 38; Societe anonyme Sotiris and Nikos Koutras ATTEE v. Greece (Societe anonyme Sotiris and Nikos Koutras ATTEE проти Греції), § 20; Beles and others v. the Czech Republic (Белеш та інші проти Чеської Республіки),, § 50; RTBF v. Belgium (RTBF проти Бельгії), §§ 71, 72, 74).

В даному випадку, суд апеляційної інстанції вважає повернення позовної заяви згідно ухвали Лугинського районного суду Житомирської області від 24.09.2018 проявом надмірного формалізму з боку суду першої інстанції, що створило штучні перешкоди у реалізації права позивача на доступ до суду.

Так, проаналізувавши матеріали справи встановлено, що у позивача наявні труднощі у розумінні окремих положень КАС України. Саме у зв'язку із цим, позивач невірно вказав інформацію про учасників справи в позовній заяві та уточнюючій позовній заяві.

При цьому, суд першої інстанції не виконав, передбаченого ч. 2 ст. 169 КАС України обов'язку, та не зазначив у який спосіб необхідно усунути недоліки позовної заяви.

Суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції на виконання ч. 2 ст. 169 КАС України повинен був роз'яснити позивачу, що за приписами ст.ст. 42, 46 КАС України учасниками справи є сторони та треті особи. Сторонами є позивач та відповідач.

Згідно п.7-9 ч.1 ст.4 КАС України, суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг;

Позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб'єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Отже, КАС України не передбачає такого учасника справи як суб'єкт владних повноважень, а тому позивачу, для усунення недоліків позовної заяви, необхідно було зазначити інформацію щодо особи, яку позивач вважає відповідачем.

Водночас, суд першої інстанції не роз'яснив позивачу вказаних положень КАС України та самостійно не з'ясував склад учасників адміністративного процесу.

Посилання суду першої інстанції як на підставу повернення позовної заяви, на те, що позивачем частково були завірені копії документів, додані до позовної заяви, колегія суддів вважає безпідставними, адже суд першої інстанції не залишав позовну заяву без руху з огляду на наявність цього недоліку.

Згідно із ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Зважаючи на те, що ухвала суду першої інстанції є незаконною, так як постановлена з порушення норм процесуального права, що призвело до безпідставного повернення позовної заяви та обмеження права позивача на доступ до суду з формальних підстав, ухвалу суду першої інстанції належить скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Лугинського районного суду Житомирської області від 24 вересня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до працівника Управління патрульної поліції в Житомирській області Шаціла Віктора Володимировича, третя особа Управління патрульної поліції в Житомирській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення скасувати.

Справу направити до Лугинського районного суду Житомирської області для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Залімський І. Г.

Судді Сушко О.О. Смілянець Е. С.