Справа № 802/1270/18-а
Суддя: Сушко О.О.
Дата ухвалення: 2018-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 802/1270/18-а

Головуючий у 1-й інстанції: Жданкіна Наталія Володимирівна

Суддя-доповідач: Сушко О.О.

27 листопада 2018 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сушка О.О.

суддів: Смілянця Е. С. Залімського І. Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 31 липня 2018 року (м. Вінниця, 13 серпня 2018 року) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просила визнати протиправними та скасувати припис №С/12.04/1 від 12.04.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.04.2018 № 73, якою визнано позивача винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, та накладено штраф в сумі 10200,00 грн.

Відповідно до рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 31 липня 2018 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позов.

На обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначив, що припис №с/12.04.1 від 12.04.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та постанова №73 від 20.04.2018 про накладення на позивача штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності в сумі 10200,00 грн. є такими, що прийняті з порушенням норм чинного законодавства, а тому наявні підстави для їх скасування. Зокрема вказує, що перевірка належного їй на праві власності об'єкта нерухомості, розташованого за адресою вул. Центральна, 37, смт. Піщанка, Вінницької області, була проведена з перевищенням строків для її проведення та за відсутності підстав визначених чинним законодавством. Також зазначила, що перевірка та складання за її наслідками документів було здійснено за її відсутності, та уповноваженого на підписання відповідних документів представника. Крім того, вказує, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся з порушенням її процесуальних прав щодо участі у розгляді справи, без врахування поданої нею заяви про надання часу для ознайомлення з матеріалами справи. При цьому наголосила, що роботи з реконструкції належного їй об'єкту нерухомого майна, що був предметом перевірки, здійснювались без жодних порушень.

Розглянувши матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції, дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції та під час апеляційного провадження встановлено, що 22.02.2018 Департаментом ДАБІ у Вінницькій області отримано лист виконавчого комітету Піщанської сільської ради Піщанського району Вінницької області за №254, у якому повідомлено, що до основного торговельного приміщення по АДРЕСА_1, яке належить ОСОБА_2, власник добудував гараж, частину торгівельних приміщень, де здійснює підприємницьку діяльність; самовільно облаштував гараж для надання послуг по миттю автомобілів. У зв'язку з цим, просив провести перевірку законності прибудов до торгівельного комплексу.

27.04.2017 відповідачем видано направлення №186/1-ПП для проведення позапланової перевірки, яким проведення перевірки доручено головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу №1 ОСОБА_3

23.03.2018 в.о директора Департаменту ДАБІ у Вінницькій області ОСОБА_4, на підставі доповідної записки головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту ОСОБА_3 про продовження позапланової перевірки на 2 робочих дні, оформлено направленням № Я/ПП -10.04./5 від 10.04.2018, строк дії якого тривав з 11 квітня до 13 квітня 2018 року

За результатами проведення перевірки складено акт щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № Т/ПП-12.02/5 від 12.04.2018 та встановлено, що ОСОБА_2 самочинно, без виготовлення та затвердження в установленому порядку проектної документації, без отримання дозвільних документів, що дають право на виконання будівельних робіт при розміщенні прибудови тимчасової споруди до торгівельного приміщення за адресою: вул. Центральна (Леніна), 37 у смт. Піщанка Вінницької області, у 2012 році здійснила втручання у несучі конструкції магазину, влаштувавши у зовнішній несучій стіні два дверних прорізи розмірами відповідно 2,10м х 1,00м та 2,10м х 0,90м на місці віконних, чим порушила вимоги ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами проведеної перевірки на підставі Акту перевірки, відповідачем складено припис №С/12.04/1, яким позивача зобов'язано привести об'єкт будівництва у відповідність до вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил до 12.06.2018.

Також, 12.04.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту ОСОБА_3 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким позивачу, окрім іншого, повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 20.04.2018 об 11:00 год.

Крім того, на підставі акту № Т/ПП-12.02/5 від 12.04.2018 та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 12.04.2018 відповідач, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, виніс постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.04.2018 № 73, якою визнав ОСОБА_2 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та наклав штраф в сумі 10200,00 грн.

Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач діяв на підставі, в межах та у спосіб, що передбаченні Конституцією та законами України.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

За змістом ч. 5 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Зауваження позивача щодо проведеної перевірки, за результатами якої складено припис, стосуються факту порушення відповідачем положень Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", а саме підстав призначення та проведення перевірки.

У відповідності Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; 4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Разом з тим, підставою для проведення позапланової перевірки торговельного приміщення по АДРЕСА_1, яке належить ОСОБА_2, слугувала наведена у листі Піщанської селищної ради № 254 від 21.02.2018 інформація, що власник вказаного приміщення порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, у зв'язку з цим, виконавчий комітет Піщанської селищної ради Піщанського району Вінницької області просив провести перевірку законності прибудов до відповідного торгівельного комплексу.

Відтак, беручи до уваги положення п. 6 ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", відповідач, отримавши від виконавчого комітету Піщанської селищної ради лист від 21.02.2018, обґрунтовано (маючи на то законодавчо визначені підстави) ініціював проведення позапланової перевірки належного позивачу об'єкту нерухомого майна з питань дотримання суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Крім того, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (абз. 2 ч. 1 ст. 41 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

В силу п. 7 Порядку строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

В даному випадку судом встановлено, що перевірка проведена з 27.03.2018 по 11.04.2018 на підставі направлення від 23.03.2018 за №186/1-ПП та, за наслідком розгляду доповідної записки перевіряючого, на підставі направлення від. 10.04.2018 за №Я/ПП-10.04/5 продовжена на 2 дні з 11.04.2018 до 13.04.2018, в зв'язку з чим фактичний строк перевірки склав 12 робочих днів, що не перевищує строку передбачений Порядком для її проведення.

Отже, встановленими обставинами справи спростовано твердження позивача, що позаплановий захід проводився відповідачем з перевищенням строків для його проведення та за відсутності підстав, визначених чинним законодавством.

Надаючи оцінку посиланням позивача на те, що протокол про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності був складений та підписаний за її відсутності, а особа, що його підписала не була наділена повноваженнями належного представника, слід зазначити наступне.

Пунктом 9 Порядку 553 визначено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно п. 16 Порядку 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (п. 16 Порядку 553).

В свою чергу, пунктом 12 Порядку 553 визначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, окрім іншого, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

В даному випадку, як вбачається зі змісту акту перевірки, зокрема з розділу ІІІ «Особи, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю)» уповноваженою особою з боку суб'єкта господарювання зазначено - ОСОБА_5. Саме вказана особа надала письмові пояснення до акту перевірки, що наведені в розділі VІІІ Акту, а також розписалась за отримання копії цього Акта (аркуш акту перевірки 4, 15-16).

Як вказав представник відповідача, наявність у ОСОБА_5 права на представництво інтересів позивача, перевіряючим було встановлено на підставі наданої до перевірки довіреності (реєстровий № 62 від 03.02.2016), посвідченої приватним нотаріусом Піщанського районного нотаріального округу Вінницької області ОСОБА_6, якою позивач уповноважила ОСОБА_5 бути її представником в усіх установах, підприємствах, організаціях будь-якої підпорядкованості та форми власності з питань розпорядження всім її майном (рухомим та нерухомим), з чого б воно не складалось і де б воно не знаходилось, з наданням, окрім іншого, права надавати та одержувати довідки та документи, заяви у відповідній установі, підписувати всі необхідні документи, а також виконувати всі інші дії, пов'язані з даної довіреністю. Строк дії довіреності до 03.02.2021 року.

Тому, проведення позапланової перевірки та складання матеріалів перевірки від 12.04.2018 відбувалось за участі належного представника позивача - ОСОБА_5, що підтверджується його особистими підписами на направленнях на проведення позапланового заходу від 23.03.2018 та від 10.04.2018, а також в акті перевірки Т/ПП-12.04/5 від 12.04.2018, протоколі про адміністративне правопорушення від 12.04.2018 та приписі № С/12.04/1 від 12.04.2018.

Отже, твердження позивача, що перевірка та складання документів, за її результатами проводилась без участі позивача або її уповноваженого представника, не знайшли своє підтвердження в ході розгляду справи.

Водночас, посилання представника позивача на розгляд матеріалів справи про адміністративне правопорушення без участі позивача, та не врахування поданого його довірителем клопотання про відкладення розгляду справи, як на підставу для скасування оскарженої постанови є безпідставними, оскільки, як зазначив представник позивача, будь-яких інших документів та пояснень з приводу виявлених порушень, окрім тих, що були надані в судовому засіданні та наявні в матеріалах справи, позивач надати не може. Зазначив, що фактично позивач не заперечує, що нею були допущені викладені в акті перевірки порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, разом з тим ставить під сумнів застосування відносно неї штрафної санкції передбаченої ч. 5 ст.96 КУпАП, замість штрафної санкції передбаченої ч. 1 вказаної статті.

Як пояснив представник позивача, зафіксовані в акті перевірки порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності дійсно мали місце, зокрема, підтвердив, що позивачем в 2012 році було проведено реконструкцію торговельного приміщення по АДРЕСА_1, в тому числі, шляхом влаштування у зовнішній несучій стіні магазину два дверних прорізи на місті віконних. При цьому, наголосив, що внесені в несучу конструкцію зміни фактично призвели до звуження наявних в ній отворів, що жодним чином не вплинуло на міцність об'єкту реконструкції.

Таким чином, позивачем визнано факт проведення реконструкції будівлі магазину, що був об'єктом перевірки.

Разом з тим, додану до матеріалів справи довідку Тульчинського МБТІ №87 від 20.07.2018, яка містить інформацію, що при проведенні поточного обстеження нежитлової будівлі «магазин» не було встановлено втручання в зовнішні стіни нежитлової будівлі суд оцінює критично, оскільки надання відповідних висновків, в розрізі виявлених під час проведення перевірки порушень вимог законодавства про містобудівельну діяльність, не віднесено до компетенції суб'єктів господарювання, які здійснюють технічну інвентаризацію об'єктів нерухомого майна.

При цьому, надаючи оцінку посиланням представника позивача, що розгляд справи про адміністративне правопорушення без участі позивача або її представника, фактично позбавив ОСОБА_2 можливості висловити свою незгоду із застосуванням штрафної санкції передбаченої ч. 5 ст. 96 КупАП, замість передбаченої ч. 1 ст. 96 КупАП, слід зазначити наступне.

Згідно з п.3.21 розділу 3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкція - це перебудова введених в експлуатацію в установленому порядку об'єктів будівництва, яка передбачає удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня, поліпшення умов експлуатації та проживання, зміну основних техніко-економічних показників тощо.

У відповідності до п.2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ № 466 від 13.04.2011, будівельні роботи - це роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, реставрації, капітального ремонту.

За правилами ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.5 Порядку № 466 замовник має право виконувати будівельні роботи після отримання відповідного дозвільного документу, що дає право на виконання будівельних робіт.

Вимогами ч.7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що виконання будівельних робіт без відповідного дозвільного документу, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Нормою ст. 25 Закону України «Про основи містобудування» визначено, що особи винні у виконанні будівельних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту, а також недотриманні державних стандартів, норм і правил при проектування і будівництві несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством.

Жодного доказу, що будівельні роботи здійснювались на підставі дозвільних документів, виданих з урахуванням норм чинного містобудівного законодавства, позивачем суду надано не було, як і не було пред'явлено перевіряючому під час проведення перевірки.

Відтак, викладені в акті перевірки висновки відповідача про те, що позивач самочинно без будь-яких дозвільних документів та проектної документації здійснила реконструкцію будівлі, магазину є достовірними та обґрунтованими.

Згідно ч. 5 ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п'ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Враховуючи те, що обов'язок отримання дозвільного документу на виконання будівельних робіт належить замовнику будівництва, яким є позивач, то остання, у даному випадку, безумовно є суб'єктом правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП.

В свою чергу, посилання представника позивача, як на підставу для скасування оскарженої постанови, неврахування відповідачем поданої в електронній формі заяви його довірителя про ознайомлення з матеріалами справи про адміністративне правопорушення та відкладення розгляду питання про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності є безпідставними, оскільки встановленими вище обставинами справи в повній мірі підтверджено достовірність встановлених під час проведення позапланової перевірки належного ОСОБА_2 торговельного приміщення по АДРЕСА_1 порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності при проведенні реконструкції вказаного об'єкта нерухомості, в свою чергу додані позивачем до матеріалів справи докази не спростовують зазначених в акті перевірки порушень.

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 31 липня 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий Сушко О.О.

Судді Смілянець Е. С. Залімський І. Г.