Справа № 826/17508/16
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2018-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2018 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Аліменка В.О. та Кучми А.Ю.

за участю секретаря судового засідання Цюпка Б.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 04 червня 2018 року (повний текст складено 25 червня 2016 року) у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Прометей-Сяйво» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва ВО Київської міської ради (КМДА), Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві ДАБІ України, в якому просив визнати протиправними та скасувати постанову №07/16/073-1198 від 25 жовтня 2016 року про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудування та припис від 07 жовтня 2016 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Рішенням Окружного адміністративного суду м.Києва від 04 червня 2018 року позов задоволено повністю, визнано протиправним та скасовано постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва від 25 жовтня 2016 року №07/16/073-1198, визнано протиправним та скасовано припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві від 07 жовтня 2016 року.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, Департамент з питань ДАБК м.Києва ВО КМР (КМДА) подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю. На думку апелянта, судом першої інстанції порушено норми матеріального права. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що позивачем було розроблено та передано замовнику будівництва ТОВ «Сегетіс» проект будівництва з порушенням вимог державних будівельних норм,у зв'язку з чим ТОВ «Прометей-Сяйво» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф.

ДАБІ України також подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати рішення суду першої інстанції та винести нове рішення, яким у задоволенні позовної заяви відмовити повністю, оскільки рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням норм матеріального і процесуального права. В обґрунтування вимог апеляційної скарги скаржник зазначає, що позивачем було порушено вимоги абз.2 ч.1 ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність», оскільки розроблений ТОВ «Прометей-Сяйво» та переданий замовнику проект на реконструкцію та перепланування нежилих приміщень з №1 по №15 (групи нежилих приміщень №87) (в літ.«А») та техпідпілля для розміщення закладу торгівлі та громадського харчування в буд.№7 по вул.Мечнікова у Печерському районі м.Києва, не відповідає вимогам Державних будівельних норм.

Позивач подав відзиви на апеляційні скарги, в яких просив залишити апеляційні скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, зазначаючи, що в оригіналі проекту наявні всі необхідні позначки, зокрема зазначено, що ширина тамбуру складає 1200 мм, позначку рівня підлоги та позначку тротуару (зліва 0,29 м, справа 0,15 м), відкидний підйомник для людей з обмеженими можливостями та пандус, крім того, том ІІ проекту містить визначення коефіцієнтів опору теплопередачі зовнішніх конструкцій.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з таких підстав.

Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, на підставі звернення гр.ОСОБА_3 вхід.№10/26-С-2709/2 від 27 вересня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу ДАБК та ринкового нагляду Департаменту ДАБІ у м.Києві Подкіним Б.Л. у присутності представника ТОВ «Сегетіс» проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ «Сегетіс» та ТОВ «Прометей-Сяйво» на об'єкті будівництва «Реконструкція та перепланування нежилих приміщень з №1 по №15 (групи нежилих приміщень №87) (в літ.«А») та техпідпілля для розміщення закладу торгівлі та громадського харчування в буд.№7 по вулиці Мечнікова у Печерському районі м.Києва», за наслідком якої складено акт від 07 жовтня 2016 року (а.с.10), в якому встановлено, що ТОВ «Прометей-Сяйво» передав замовнику будівництва - ТОВ «Сегетіс» проект з порушенням вимог державних будівельних норм, а саме:

- відповідно до п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 «Будинки і споруди. Громадські будинки і споруди» ширина повинна бути не менш 1,2 м та перевищувати ширину прорізу не менше ніж на 0,15 м з кожного боку, а глибина тамбура повинна перевищувати ширину полотна дверей не менше ніж на 0,2 м, в той час як згідно проектним рішенням вказаним у аркуші 13 стадії ІІ Проекту ширина тамбуру складає 0,95 м;

- відповідно до п.6.1.4 ДБН В.2.2-9-2009 «Будинки і споруди. Громадські будинки і споруди», позначка рівня підлоги приміщень біля входу до будинку повинна бути вище від позначки тротуару перед входом не менше ніж на 0,15 м, в той час як згідно проектним рішенням вказаним у аркуші 13 стадії «II» Проекту рівень підлоги приміщень біля входу до будинку співпадає з позначкою тротуару перед входом;

- у Проекті відсутні розрахунки теплофізичних характеристик будівельних матеріалів опоряджувальних конструкцій, що не відповідає вимогам п.1.14 ДБН В.2.6-31:2006 «Конструкції будинків і споруд. Теплова ізоляція будівель»;

- Проектом не передбачені заходи, які передбачають для інвалідів і громадян інших маломобільних груп населення умови життєдіяльності, однакові з рештою категорій населення, що не відповідає вимогам пунктів 4.1, 4.3, 4.4 ДБН В.2.2-17:2006 «Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення».

Внаслідок чого встановлено, що позивач порушив вимоги абз.2 ч.1 ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Виявлені під час перевірки порушення позивачем вимог містобудівного законодавства зафіксовані у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07 жовтня 2017 року (а.с.13), в якому було зазначено, що розгляд справи про порушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться об 11:00 год. 20 жовтня 2016 року у приміщенні Департаменту ДАБІ у м.Києві виконавчого органу за адресою м.Київ, бул.Л.Українки, 26, каб.714.

Крім того головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу ДАБК та ринкового нагляду Департаменту ДАБІ у м.Києві Подкіним Б.Л. внесено припис від 07 жовтня 2016 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с.53), яким вимагалось від позивача усунути виявлені порушення у термін до 07 листопада 2017 року.

Зазначені акт, протокол та припис були направлені на адресу позивача засобами поштового зв'язку 17 жовтня 2016 року.

Листом Департаменту з питань ДАБК м.Києва ВО КМР (КМДА) від 17 жовтня 2016 року №073-993 (а.с.82) позивач повідомлявся стосовно передачі повноважень щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту, та у листі зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 25 жовтня 2016 року о 14:00 год. у приміщенні Департаменту за адресою вул.Хрещатик, 32 (6-й поверх), м.Київ.

Доказів отримання позивачем вказаного повідомлення, а також копій акту, протоколу та припису матеріали справи не містять.

25 жовтня 2016 року Департаментом з питань ДАБК м.Києва ВО КМР (КМДА) було винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №07/16/073-1198 (а.с.83), згідно з якою, у зв'язку з порушенням позивачем абз.2 ч.1 ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність», позивача визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого абз.2 ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 130500 грн..

Відповідно до інформації, зазначеної в спірній постанові розгляд справи відбувся за відсутності представника позивача та вона була надіслані поштою.

Вважаючи припис від 07 жовтня 2016 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та постанову від 25 жовтня 2016 року №07/16/073-1198 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що відповідачами не доведено вчинення позивачем порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а тому оскаржувані припис та постанова є протиправними та підлягають скасуванню.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, колегія суддів доходить наступних висновків.

Спірні відносини, що склались між сторонами регулюються Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудов територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" .

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Частиною 1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.4 ст.41 вищезазначеного Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 2 наведеного Порядку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно п.5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.п.7, 9 цього Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно п.п.11, 13, 14 Порядку посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку).

Пунктом цього Порядку передбачено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до п.п.21, 22 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф

Як вбачається з матеріалів справи позапланова перевірка позивача була проведена відповідачем на підставі звернення гр.ОСОБА_3 вхід.№10/26-С-2709/2 від 27 вересня 2016 року та в присутності уповноваженої особи замовника будівництва ТОВ «Сегетіс» Мартиненко С.М.

За наслідками проведеної перевірки головним інспектором будівельного нагляду 07 жовтня 2016 року було складено акт, припис та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Однак матеріали справи не містять жодних доказів отримання зазначених документів позивачем та того, що перевірка проводилась у присутності його представника чи за його відома.

Так само відповідачами не надано доказів того, що позивача було належним чином повідомлено про день час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки ним заперечується отримання листа Департаменту з питань ДАБК м.Києва ВО КМР (КМДА) від 17 жовтня 2016 року №073-993 (а.с.82) та зворотнього відповідачами не доведено, зокрема не надано рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, яке є належним та допустимим доказом отримання такого повідомлення позивачем.

Таким чином, приймаючи оскаржувану постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Департаментом з питань ДАБК м.Києва ВО КМР (КМДА) не було враховано право позивача на участь у процесі прийняття рішення, що є самостійною підставою для її скасування.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність» архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об'єктів архітектури, зобов'язані додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування.

Згідно з абз.2 ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва проектна організація - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Припис від 07 жовтня 2016 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та постанова від 25 жовтня 2016 року №07/16/073-1198 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності прийняті відповідачами у зв'язку з тим, що ТОВ «Прометей-Сяйво» передав замовнику будівництва - ТОВ «Сегетіс» проект з порушенням вимог державних будівельних норм, а саме:

- відповідно до п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 «Будинки і споруди. Громадські будинки і споруди» ширина повинна бути не менш 1,2 м та перевищувати ширину прорізу не менше ніж на 0,15 м з кожного боку, а глибина тамбура повинна перевищувати ширину полотна дверей не менше ніж на 0,2 м, в той час як згідно проектним рішенням вказаним у аркуші 13 стадії ІІ Проекту ширина тамбуру складає 0,95 м;

- відповідно до п.6.1.4 ДБН В.2.2-9-2009 «Будинки і споруди. Громадські будинки і споруди», позначка рівня підлоги приміщень біля входу до будинку повинна бути вище від позначки тротуару перед входом не менше ніж на 0,15 м, в той час як згідно проектним рішенням вказаним у аркуші 13 стадії «II» Проекту рівень підлоги приміщень біля входу до будинку співпадає з позначкою тротуару перед входом;

- у Проекті відсутні розрахунки теплофізичних характеристик будівельних матеріалів опоряджувальних конструкцій, що не відповідає вимогам п.1.14 ДБН В.2.6-31:2006 «Конструкції будинків і споруд. Теплова ізоляція будівель»;

- Проектом не передбачені заходи, які передбачають для інвалідів і громадян інших маломобільних груп населення умови життєдіяльності, однакові з рештою категорій населення, що не відповідає вимогам пунктів 4.1, 4.3, 4.4 ДБН В.2.2-17:2006 «Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення».

Разом з тим, з наданого позивачем до матеріалів справи засвідченої копії проекту на реконструкцію та перепланування нежилих приміщень з №1 по №15 (групи нежилих приміщень №87) (в літ.«А») та техпідпілля для розміщення закладу торгівлі та громадського харчування в буд.№7 по вул.Мечнікова у Печерському районі м.Києва (а.с.19-28), вбачається, що при розробці вказаного проекту та передачі його ТОВ «Сегетіс» позивачем було дотримано вимоги державних будівельних норм, зокрема, ширина тамбуру складає 1200 мм, рівень підлоги приміщень біля входу до будинку різниться з позначкою тротуару перед входом зліва на 0,29 м, справа на 0,15 м., у томі ІІ проекту «Інженерні мережі» наявне визначення коефіцієнтів опору теплопередачі зовнішніх конструкцій, та проектом передбачено заходи, які передбачають для інвалідів і громадян інших маломобільних груп населення умови життєдіяльності, однакові з рештою категорій населення, а саме відкидний підйомник для людей з особливими можливостями.

Колегія суддів зазначає, що надані відповідачами до матеріалів справи ксерокопії частин проекту, жодним чином не засвідчені, не містять посилань до якого саме проекту вони відносяться, відсутній підпис посадової особи, яка зробила викопіювання, тобто з них неможливо встановити, чи зроблені зазначені викопіювання саме під час позапланової перевірки ТОВ «Сегетіс» та саме з проекту «Реконструкція та перепланування нежилих приміщень з №1 по №15 (групи нежилих приміщень №87) (в літ.«А») та техпідпілля для розміщення закладу торгівлі та громадського харчування в буд.№7 по вулиці Мечнікова у Печерському районі м.Києва», який було розроблено ТОВ «Прометей-Сяйво» на замовлення ТОВ «Сегетіс».

Таким чином, відповідачами, всупереч ч.2 ст.77 КАС України, не доведено належними та допустимими доказами, що проект «Реконструкція та перепланування нежилих приміщень з №1 по №15 (групи нежилих приміщень №87) (в літ.«А») та техпідпілля для розміщення закладу торгівлі та громадського харчування в буд.№7 по вулиці Мечнікова у Печерському районі м.Києва» був розроблений позивачем та переданий ТОВ «Сегетіс» з порушенням вимог державних будівельних норм.

З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, за наслідком перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку в межах доводів та вимог апеляційних скарг, колегія суддів доходить висновку щодо недоведеності відповідачами, з огляду на відсутність жодних належних та допустимих доказів, порушення ТОВ «Прометей-Сяйво» абз.2 ч.1 ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність» та наявності підстав для притягнення його до відповідальності, передбаченої абз.2 ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а тому оскаржувані припис від 07 жовтня 2016 року та постанова від 25 жовтня 2016 року №07/16/073-1198 порушують права позивача та підлягають скасуванню.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Керуючись ст.ст.243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційні скарги Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 04 червня 2018 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст.329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 26 листопада 2018 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді В.О.Аліменко

А.Ю.Кучма