Справа № 804/3310/18
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2018-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

21 листопада 2018 року м. Дніпросправа № 804/3310/18

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Чепурнова Д.В.,

за участю секретаря судового засідання Царьової Н.П.,

розглянувши у відкритому

судовому засіданні в м. Дніпрі

апеляційну скаргу Комунального підприємства «Культурно-Спортивний комплекс «Шинник» Дніпровської міської ради

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 червня 2018 року (головуючий суддя - Голобутовський Р.З.) в адміністративній справі

за позовом Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області

до Комунального підприємства «Культурно-Спортивний комплекс «Шинник» Дніпровської міської ради

про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі - Позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Комунального підприємства «Культурно-Спортивний комплекс «Шинник» Дніпровської міської ради (далі - Відповідач), з вимогами про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, пр. Богдана Хмельницького, 118-А Комунального підприємства "Культурно-Спортивний комплекс "Шинник" Дніпровської міської ради (), до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію вищезазначеного об'єкта.

В обґрунтування адміністративного позову Позивач зазначив про те, відповідачем допущені порушення пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які викладені в акті перевірки від 16.04.2018 № 179. Зазначені порушення у добровільному порядку відповідачем не усунуті, в зв'язку із чим, подальша експлуатація будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, пр. Богдана Хмельницького, 118А Комунального підприємства "Культурно-Спортивний комплекс "Шинник" Дніпровської міської ради (), створює загрозу життю та/або здоров'ю людей, у зв'язку із чим, є нагальна потреба у вжитті заходів реагування шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) вказаного об'єкта до повного усунення порушень.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 червня 2018 року адміністративний позов Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального підприємства "Культурно-Спортивний комплекс "Шинник" Дніпровської міської ради про застосування заходів реагування - задоволено у повному обсязі (а.с. 35-39).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що порушення, виявлені під час позапланової перевірки об'єкту, створюють загрозу життю та здоров'ю людей (дітей, працюючого персоналу тощо), і на час розгляду справи у суду відсутні докази усунення виявлених порушень у повному обсязі.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Відповідач оскаржив його в апеляційному порядку (а.с. 47-48).

В апеляційній скарзі Відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Вимоги апеляційної скарги мотивовано тим, що суд першої інстанції не повно дослідив усі обставини справи та дійшов не вірних висновків, зокрема, не врахував те, що позапланова перевірка Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області щодо дотримання КП «Культурно-спортивний комплекс «Шинник» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки була проведена з істотними порушеннями вимог законодавства України, тому є незаконною. Крім того заявник зазначив про те, що всі порушення, зазначені в акті від 16.04.2018 року №179, усунуті в повному обсязі, що підтверджується актом позапланової перевірки від 20.11.2018 року №1123.

В судовому засіданні представник Відповідача просив суд апеляційну скаргу задовольнити, рішення суду першої інстанції - скасувати та прийняти нову постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

В судовому засіданні представник Позивача просив суд в задоволенні вимог апеляційної скарги відмовити за їх необґрунтованості та безпідставності, а рішення суду, як вмотивоване та законне - залишити без змін.

Заслухавши пояснення представників учасників справи, кожного окремо, проаналізувавши вимоги та підстави апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, перевіривши правову оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для скасування судового рішення, а апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час розгляду апеляційної скарги, що в період з 03.04.2018 року по 16.04.2018 року на підставі наказу від 02.04.2018 року №34 та посвідчення на проведення перевірки від 03.04.2018 року №325 здійснено позапланову перевірку додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Комунального підприємства "Культурно-Спортивний комплекс "Шинник" Дніпровської міської ради за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, пр. Богдана Хмельницького, 118-А.

За результатами зазначеної перевірки складено акт від 16.04.2018 року №179, яким встановлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, а саме:

- система протипожежного захисту (дані - СПЗ) знаходиться у непрацездатному стані, а саме: система пожежної сигналізації;

- система протипожежного захисту знаходиться у непрацездатному стані, а саме: автоматична система пожежогасіння;

- на об'єкті не розроблена інструкція, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, за якою не рідше одного разу на півроку мають проводитися практичні тренування всіх задіяних працівників. Інструкції повинні бути затверджені керівником;

- плани евакуації виконані не на фотолюмінісцентній основі відповідно до п.10.7 ДСТУ 7313-2013;

- для працівників охорони (сторожів, вахтерів) не розроблено інструкцію, в якій необхідно визначити їхні обов'язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі, спрацювання систем протипожежного захисту, а також указати, хто з посадових осіб обєкта має бути викликаний у нічний час у разі пожежі;

- посадова особа не пройшла навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»;

- не влаштовані шафи для зберігання пристроїв фільтрувальних для саморятування під час пожежі. Кількість засобів індивідуального захисту органів дихання визначається за кількістю обслуговувального персоналу;

- результати перевірки пожежних кран-комплектів на працездатність шляхом пуску води не реєструються у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;

- пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежними стволами, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів, а також важелем для полегшення відкривання вентиля;

- у приміщенні насосної станції не вивішені загальна схема протипожежного водопостачання та схема обв'язки насосів. На кожній засувці і пожежному насосі- підвищувачі відсутня інформація про їх призначення;

- пожежні насоси не перевіряються щомісяця. Не проводиться (не рідше одного разу на місяць) перевірка надійності переведення пожежних насосів з основного на резервне електропостачання з реєстрацією результатів у журналі;

- місце зберігання ключів від насосної не зазначене написом на дверях насосної;

- відкривання клапанів димових люків не відбувається під дією власної ваги після звільнення їх від утримуючих пристроїв;

- після закінчення спектаклів (репетицій) протипожежна завіса не опускається. Завіса не має звукової та світлової сигналізації для оповіщення про її підняття та опускання. Не проводиться перевірка працездатності механізму опускання та піднімання завіси не рідше одного разу на 10 днів із зазначенням результатів перевірки в журналі;

- лінії живлення до кожного побутового кондиціонера не забезпечені автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів, (глядацький зал, балкон глядацького залу);

- допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж;

- з'єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

- допускається прокладання захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів по горючих конструкціях, (хол третього поверху);

- не проведено перевірку і огляд всіх пристроїв блискавко захисту із складанням акту, та занесенням інформації у паспорти і журнал обліку стану пристроїв блискавко захисту відповідно до вимог п.п. 9.3.2-9.3.8 ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

- приміщення електрощитових не відокремлені від інших приміщень протипожежними дверима 2-го типу з межею вогнестійкості ЕІ 30;

- приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки відповідно до ДСТУ ІЗО 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (180 6309:1987, ЮТ) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цветасигнальные и знаки безопасности»;

- допускається застосування матеріалів для облицювання стін, на які відсутні показники щодо пожежної небезпеки;

- двері, що ведуть до коридору зі сходової клітини не обладнані пристроями для самозачинення та ущільненнями в притулах;

- вихід зі сходової клітини на покрівлю не виконано через протипожежні двері 2-го типу розмірами не менше 0,75 м х 1,5 м;

- вихід зі сходової клітини, що веде до колосників, на покрівлю не виконано через протипожежний люк 2-го типу розмірами 0,6 м х 0,8 м;

- усі горючі декорації, сценічне оформлення, драпірування в залі для глядачів не виконане важкозаймистим або не оброблене вогнезахисними засобами;

- крім виходів з глядацького залу, світловими покажчиками з написом «Вихід» не обладнані виходи з фойє, кулуарів, планшета сцени, вихід з робочих галерей, колосників та трюмів;

- допускається зберігання горючого інвентарю, бутафорії та декорацій у підвалах, розташованих під залою для глядачів;

- допускається проведення масових заходів, коли засоби та системи протипожежного захисту є несправними;

- дерев'яні конструкції сценічної коробки не оброблені вогнезахисним засобом;

- миття планшета сцени здійснюється водним розчином, який не містить вогнезахисну речовину;

- з метою встановлення факту наявності або відсутності джерел небезпеки, які за певних обставин можуть ініціювати виникнення надзвичайної ситуації, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію обєкту господарської діяльності;

- не розроблено журнал реєстрації вступного інструктажу з питань техногенної безпеки;

- працівники не забезпечені засобами індивідуального захисту відповідно до вимог законодавства.

Заборона експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію перевірених Позивачем об'єктів Відповідача є предметом судового спору у даній справі.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами по справі врегульовано нормами Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 року, Кодексу цивільного захисту України №5403-VI від 02.10.2012 року.

Надаючи оцінку діям суб'єкта владних повноважень, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Згідно Відповідно до статей 64, 65 та 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та планових перевірок відповідно до закону. Такий нагляд уповноважений здійснювати і позивач у справі - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено те, що підставою застосування за рішенням суду заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи (експлуатації) підприємства, його окремих об'єктів, споруд, цехів, дільниць, є виявлені в установленому порядку порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Згідно з п.п. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04.02.2013 №3, Головне управління, відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб'єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Вирішуючи спір у цій справі, суд першої інстанції виходив з того, що станом на дату розгляду справи в суді, відповідачем не надано суду жодних доказів усунення виявлених порушень у сфері техногенної, пожежної безпеки та цивільного захисту, які зафіксовані в акті перевірки від 16.04.2018 №179, та створюють загрозу життю та здоров'ю людей. У зв'язку з чим подальша експлуатація об'єкта, а саме будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, пр. Богдана Хмельницького, 118А Комунального підприємства "Культурно-Спортивний комплекс "Шинник" Дніпровської міської ради () із порушеннями пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту створює загрозу життю та здоров'ю людей, як працюючого персоналу, так й іншим громадянам, дітям, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі в разі її виникнення.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Виходячи з суті виявлених позивачем під час перевірки порушень, апеляційний суд вважає, що вказані порушення є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей, що є неприпустимим з урахуванням того, що відповідно до п. 33 ч. ст.2 Кодексу цивільного захисту України, пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов'язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю. Згідно п.24 вище зазначеної статті надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб'єкті господарювання на ній або водному об'єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров'ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об'єкті, провадження на ній господарської діяльності.

Пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров'ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.

Наведені в апеляційні скарзі доводи відповідача не можуть слугувати підставою для скасування рішення суду першої інстанції та відмови у задоволенні позову, оскільки, як вірно встановлено судом першої інстанції, на час ухвалення рішення докази повного усунення виявлених порушень були відсутні.

Крім того, колегія суддів звертає увагу та той факт, що докази повного усунення виявлених в акті перевірки від 16.04.2018 року №179 порушень відсутні і на час перегляду справи в апеляційному суді, оскільки в акті перевірки від 20.11.2018 року №1123, на який посилається Відповідач як на доказ усунення виявлених порушень, відсутня інформація стосовно підтвердження усунення Відповідачем зазначених в акті перевірки від 16.04.2018 року №179 порушень.

Отже, враховуючи, що на час розгляду справи порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки відповідачем не усунуто в повному обсязі, колегія суддів вважає обґрунтованим твердження позивача про існування обставин, що створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей, відповідно, є обґрунтованими вимоги позивача про застосування до відповідача певних заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації об'єкту, оскільки виявлені перевіркою порушення, у разі виникнення пожежної небезпеки, будуть нести реальні, а не вірогідні негативні наслідки.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За даних обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи об'єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права які регулюють саме ці правовідносини, зроблені судом першої інстанції висновки відповідають фактичним обставинам справи та підтверджуються належними письмовими доказами, які зібрані та досліджені судом у судовому засіданні під час розгляду даної адміністративної справи, рішення суду першої інстанції у даній справі про задоволення адміністративного позову прийнято без порушення норм процесуального та матеріального права, і тому рішення суду першої інстанції у даній адміністративній справі від 05 червня 2018 року необхідно залишити без змін.

Доводи апеляційної скарги заявника спростовуються дослідженими у справі доказами і не можуть бути підставою для скасування рішення суду, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243, 310, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Культурно-Спортивний комплекс «Шинник» Дніпровської міської ради - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 червня 2018 року у справі №804/3310/18 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та регулятивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

В повному обсязі постанова складена 26 листопада 2018 р.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов