Справа № 824/832/18-а
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2018-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 824/832/18-а

Головуючий у 1-й інстанції: Боднарюк О.В.

Суддя-доповідач: Капустинський М.М.

29 листопада 2018 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Моніча Б.С. Охрімчук І.Г.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Чернівецького окружного адміністративного суду від 19 вересня 2018 року (м. Чернівці) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення середнього грошового забезпечення,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 19 вересня 2018 року повернуто позовну заяву ОСОБА_2 на підставі частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Вважаючи, що ухвалу суду першої інстанції прийнято з порушенням вимог процесуального законодавства, ОСОБА_2 звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на неповне з'ясування обставини справи та порушення норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання про відкриття провадження, просить суд скасувати ухвалу суду першої інстанції і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. В апеляційній скарзі зазначає, що позивачем було повідомлено суд першої інстанції про труднощі в отриманні ним доказів і в разі їх непредставлення відповідачем в судове засідання, позивачем буде заявлено клопотання про витребування відповідних доказів у відповідача у справі.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, судова колегія вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити з огляду на наступне.

Судом встановлено, що, повертаючи позовну заяву позивачеві, суд першої інстанції виходив з того, що позивач у встановлений судом строк не повністю усунув недоліки, зазначені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 05.09.2018 року.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Положеннями статей 160 і 161 КАС України визначено форму та зміст позовної заяви, а також документи, що до неї додаються.

Відповідно до частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, установлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо останній не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, необхідною умовою для повернення позивачу поданої ним позовної заяви на підставі ч.4 ст.169 КАС України, є наявність одночасної сукупності наступних умов: 1) позовна заява була залишена ухвалою суду без руху із визначенням її конкретних недоліків відповідно до вимог ст.160, 161 КАС України; 2) позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, визначений судом.

Із матеріалів справи вбачається, що ухвалою суду від 05.09.2018 року позовну заяву було залишено без руху із наданням строку для усунення недоліків шляхом надання до суду: належних (читабельних) копій документів, належним чином завірених копій документів; документів (належним чином засвідчених копій), на які посилається в адміністративному позові позивач: постанови Шевченківського районного суду міста Чернівці від 20.08.2018р.

На виконання вимог цієї ухвали позивач подав засвідчену копію постанови від 20.07.2018р. та повідомив про те, що копії оскаржуваних наказів про звільнення з поліції та про покарання - накладення дисциплінарного стягнення на вимогу позивача надано не було, а їх копії отримано в додатках до відповіді на адвокатський запит 15.08.2018р. аналогічної якості, з яких позивачем було зроблено копії для подання суду. Тобто, у позивача виникли труднощі у поданні даного доказу.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач не усунув в повній мірі недоліки позовної заяви, так як документи, які подані позивачем в якості доказів унеможливлюють їх використання в якості доказів, адже виникають певні труднощі при встановленні їх змісту.

Надаючи оцінку зазначеним висновкам суду, колегія суддів виходить з такого.

За змістом ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Жодна норма названої статті не вимагає узгоджувати позовні вимоги чи викладати їх виключно у відповідності до статті 5 КАС України.

Дійсно, пунктом 8 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Суд першої інстанції помилково послався на те, що позивачем не надано доказів, оскільки суд не позбавлений права збирати докази з власної ініціативи.

Крім того, відповідно до частини 4 статті 77 КАС України суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Вимоги процесуального закону про необхідність дотримання норм КАС України при подачі позовної заяви не повинні тлумачитись у такий спосіб, щоб створювати перешкоди для доступу до правосуддя.

Також колегія суддів зазначає, що ненадання відповідних доказів до позовної заяви не є підставою для повернення позовної заяви, проте може бути підставою для відмови у задоволенні позову.

З урахуванням цих обставин суд мав виходити з приписів статті 2 КАС України відповідно до якої завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Як свідчить позиція Європейського Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і що не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Враховуючи усі наведені правові норми та аналізуючи матеріали справи, колегія суддів вважає, що така підстава повернення є передчасною, оскільки неусунутий недолік позовної заяви має формальний характер і не перешкоджає суду вчинити дії, необхідні для відкриття провадження у справі, а тому за наведених обставин відсутні підстави для повернення позовної заяви з викладених в ухвалі про повернення позовної заяви підстав.

Колегія суддів також звертає увагу на те, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції має право встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити перетворення судового процесу у безладний рух.

Разом із тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року).

Статтею 62 Конституції України передбачено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За таких обставин, прийняття суддею ухвали про повернення позовної заяви здійснено з порушенням норм процесуального права.

Згідно ч.1 ст.320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Враховуючи, що під час апеляційного розгляду встановлено помилковість висновків суду першої інстанції про порушення позивачем при подачі позовної заяви вимог КАС України внаслідок порушення норм процесуального права, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Чернівецького окружного адміністративного суду від 19 вересня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення середнього грошового забезпечення скасувати.

Справу направити до Чернівецького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 29 листопада 2018 року.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Моніч Б.С. Охрімчук І.Г.