Справа № 1140/2652/18
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2018-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

27 листопада 2018 року м. Кропивницький справа № 1140/2652/18

Кіровоградський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Петренко О.С., розглянувши в порядку письмового провадження в м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1, вул. Винниченка, 2, с. Покотилове, Новоархангельський район, Кіровоградська область

до відповідача: Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, вул. Ак. Корольова,26, м. Кропивницький,25006

про визнання рішення протиправним та зобовязання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати відмову Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 26.10.2017 року №Д-3454/0-14199/0/6-17 щодо ненадання дозволу на розробку проекту землеустрою про передачу в приватну власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства;

- зобовязати Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області прийняти рішення та видати наказ про надання дозволу громадянину ОСОБА_1 на розробку проекту землеустрою щодо передачі земельної ділянки, площею 2,00 га у власність, для ведення особистого селянського господарства, із земель сільськогосподарського призначення, державної форми власності, яка розташована за межами населеного пункту на території Покотилівської сільської ради Новоархагельського району Кіровоградської області.

Ухвалою суду від 02.10.2018 року справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.1).

Ухвалою суду від 31 жовтня 2018 року розгляд справи відкладено, в звязку з необхідністю витребування у відповідача додаткових доказів (а.с.50-51).

Відповідно до ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов'язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність субєкта владних повноважень.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, позивач просить визнати протиправною та скасувати відмову Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 26.10.2017 року №Д-3454/0-14199/0/6-17 щодо ненадання дозволу на розробку проекту землеустрою про передачу в приватну власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства.

Обґрунтовуючи строк до суду, позивач зазначив, що про порушення своїх прав дізнався, отримавши 15.08.2018 року лист від 26.10.2017 року за №Д-3454/0-14199/0/6-17 , як додаток до листа від 06.08.2018 року за №909/0/6-18 (а.с.19).

Відповідач, надавши письмові пояснення, зазначив, що відповідь, яка оформлена листом від 26.10.2017 року за №Д-3454/0-14199/0/16-17, зареєстровано в системі діловодства «ОСОБА_2 2.00», після чого вказаний лист направлено на адресу заявника простою кореспонденцією.

Так, відповідач зазначив, що вихідні документи, які створені Головним управлінням та відповіді на листи, що надійшли Головного управління реєструються окремо, документи реєструються лише один раз у день їх надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час, створювані у день підписання або затвердження.

Відповідно до пп. 170-174 Інструкції у Головному управлінні Держгеокадастру у Кіровоградській області застосовується автоматизована форма реєстрації, документи реєструються у системі електронного документообігу «Док Проф 2.0», в якій формується бланк реєстраційних даних в електронному вигляді, за допомогою яких працівники забезпечуються інформацією про всі документи і місце їх розташування.

Судом встановлено, що заяву про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки у власність позивачем подано 28.02.2017 року (вх. Д-3454/0/5-17 від 28.02.2017р.) (а.с.31).

Відповідно до приписів ст. 123 Земельного кодексу України, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування в межах їх повноважень у місячний строк розглядає клопотання і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування земельної ділянки вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, а також генеральних планів населених пунктів, іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування території населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Доказами, які свідчать про день, коли особа дізналася про порушення своїх прав, є розписка про одержання рішення, докази відправки та отримання кореспонденції, акт про відмову одержати документ (надати пояснення), довідки, складені особами, у випадках, передбачених законом.

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому повинна слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Однак, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (Постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

В даному випадку такі обставини позивачем не наведено.

При цьому, лист, яким позивачу відмовлено в надані дозволу на розроблення проекту землеустрою датовано 26.10.2017 року.

Тоді як до суду за захистом порушених справ звернувся лише 01.10.2018 року.

Отже, позивач фактично мав можливість звернутись за захистом свого права і не був обмежений у доступі до суду у встановлений законом строк.

Водночас, слід звернути увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах "ОСОБА_3 проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до частини 1 статті 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав вважати, що позивачем вживалися заходи щодо вчасного оскарження дій відповідача, а тому зазначена ним підстава пропуску строку не може бути визнана поважною, оскільки повністю спростовується наявними матеріалами справи.

Крім того, суд зазначає, що чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Зазначені строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Також, суд бере до уваги приписи ч.2 ст.8 Кодексу адміністративного судочинства України, яка зобов'язує суд застосовувати принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини. Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Відповідно до ч.4ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, суд приходить висновку, що причини пропуску строку звернення до суду є неповажними, а тому позовна заява - підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 121,122,123, підп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області про визнання рішення протиправним та зобовязання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст складено та підписано 27.11.2018 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду ОСОБА_3