Справа № 826/15265/18
Суддя: Катющенко В.П.
Дата ухвалення: 2018-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

27 листопада 2018 року м. Київ№ 826/15265/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Катющенка В.П., за участю секретаря судового засідання Скидан С.В., здійснюючи підготовче провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача - Пенсійний фонд України про скасування постанови, -

за участю:

від позивача - не з'явився;

від відповідача - Бігдан А.В.;

від третьої особи - Петрученя І.В.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, у якому просить суд скасувати в повному обсязі постанову Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 № 649 "Питання погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду" з підстав очевидної протиправності останньої.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.09.2018 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі № 826/15265/18 та призначено підготовче засідання на 30.10.2018.

У призначені судові засідання на 30.10.2018 та 27.11.2018 позивач явку повноважного представника не забезпечив, причини неявки суду не повідомив, про дату, час і місце судового розгляду позивач повідомлений належним чином.

У підготовчому судовому засіданні 30.10.2018 на підставі статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України ухвалою суду залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача - Пенсійний фонд України.

Представники відповідача та третьої особи у підготовчому судовому засіданні 27.11.2018 просили суд залишити позов без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача.

Вислухавши думку представника відповідача та представника третьої особи, вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Так, ухвала суду від 24.09.2018 про прийняття позовної заяви до розгляду, відкриття провадження у справі № 826/15265/18 та призначення до судового розгляду на 30.10.2018 та судова повістка були направлені за адресою, зазначеною позивачем у позовній заяві, а саме: 04213, АДРЕСА_1, проте повернулися на адресу суду із зазначенням : "закінчення терміну зберігання".

Ухвала суду від 30.10.2018 та судова повістка про призначене судове засідання на 27.11.2018, були направлені за адресою представника позивача, зазначеною позивачем у позовній заяві, а саме: АДРЕСА_3 проте повернулися на адресу суду із зазначенням : "закінчення терміну зберігання".

Відповідно до частини десятої статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і цій особі.

Частиною одинадцятою статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

За таких обставин суд приходить до висновку, що позивач був належним чином повідомлений про призначені судові засідання на 30.10.2018 та 27.11.2018.

Крім того, суд звертає увагу, що Єдиний державний реєстр судових рішень забезпечує відкритий безоплатний та цілодобовий доступ на офіційному веб-порталі судової влади України (http://reyestr.court.gov.ua) до внесених до такого реєстру судових рішень.

Так, згідно даних Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала суду від 24.09.2018, у відповідності до положень Закону України "Про доступ до судових рішень", оприлюднена 28.09.2018.

Ухвала суду від 30.10.2018 про залучення третьої особи до участі у справі, яка, серед іншого, також містила інформацію про відкладення розгляду справи на 27.11.2018, у відповідності до положень Закону України "Про доступ до судових рішень", оприлюднена 02.11.2018.

Крім того, відповідачем на виконання ухвали суду від 24.09.2018 в Офіційному віснику України, 2018, № 76 05.10.2018 опубліковано оголошення про відкриття Окружним адміністративним судом міста Києва ухвалою від 24.09.2018 провадження у справі № 826/15265/18 за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України.

Позивачем не надано будь-яких доказів поважності причин неприбуття у судові засідання, будь-яких повідомлень про причини неприбуття, у зв'язку з чим суд приходить до висновку, що позивач двічі не з'явився у судові засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Відповідно до ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 2 ст. 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

У розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

При цьому, обґрунтовуючи висновки про обов'язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов'язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні від 26.04.2007 у справі «Олександр Шевченко проти України» Європейський суд з прав людини висловив позицію про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Вищезазначені положення у сукупності зобов'язують заявника до активної ролі в судовому розгляді справи для забезпечення найкоротшого строку вирішення спору та усунення обставин, що призводять до затягування адміністративного процесу.

Таким чином, не повідомлення суду з боку позивача про причини неявки в судові засідання свідчать про незацікавленість позивача у її своєчасному розгляді.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Згідно п. 4. ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

У даному випадку позивач двічі підряд не з'явився у судові засідання, при цьому - без подання доказів поважності неприбуття, без повідомлення про наявність поважних причин неприбуття у судові засідання, тобто, без поважних причин, та оскільки заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав, сукупність наведених обставин є підставою для застосування наслідків, передбачених вищенаведеними приписами ч. 5 ст. 205, п. 4. ч. 1 ст. 240 КАС України, а саме - залишення позову без розгляду.

При цьому, враховуючи склад осіб, які беруть участь у справі, предмет та підстави позову, наявність значного обсягу обставин, які підлягають встановленню, а також враховуючи ту обставину, що ухвалою суду від 24.09.2018 позивача зобов'язано подати суду копії судових рішень, на підставі яких з органів Пенсійного фонду України стягнуто на користь позивача кошти, а ухвалою суду від 30.10.2018 позивача зобов'язано надіслати копію позовної заяви та доданих до неї документів Пенсійному фонду України, які позивачем та його представником не отримані та, відповідно, не виконані, суд приходить до висновку, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч. 2 ст. 183 КАС України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про залишення позовної заяви без розгляду.

Відтак, виходячи з наведених вище норм законодавства, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. 183, ч. 5 ст. 205, п. 4 ч. 1 ст. 240, ст. ст. 243, 248, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Залишити позовну заяву ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача - Пенсійний фонд України про скасування постанови - без розгляду.

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили у порядку ст. 256 КАС України. Відповідно до ч. 3 ст. 240 КАС України ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена. Згідно ч. 1 ст. 295 та ч. 1 ст. 297 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції з урахуванням п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону № 2147-VIII.

Суддя В.П. Катющенко