Справа № 826/17811/16
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2018-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

31 жовтня 2018 року № 826/17811/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого Бояринцевої М.А. при секретарі судового засідання Бєсєді А.Ю.

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - Сапсай М.Ю.,

представника третьої особи 1 - не з'явився,

представника третьої особи 2 та 3 - ОСОБА_3,

прокурора Прокуратури Київської області Шиленка М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом ОСОБА_4

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України,

треті особи: Петропавлівсько-Борщагівська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_5, ОСОБА_6

про визнання протиправними дій та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом (з урахуванням об'єднаних позовних вимог), в якому просить суд:

1. визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо проведення позапланової перевірки, оформленої актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 21 жовтня 2016 року;

2. визнати протиправними та скасувати прийняті за результатами проведеної позапланової перевірки рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області:

- про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 31 жовтня 2016 року №316;

- наказу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 31 жовтня 2016 року №336;

- припису Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 21 жовтня 2016 року № С-2110/3 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

- припису Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 21 жовтня 2016 року №С-2110/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

3. зобов'язати Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області поновити реєстрацію повідомлень про початок виконання будівельних робіт від 17 червня 2016 року № КС 37, № КС 43, № КС 34, №КС 30, № КС 25, № КС 41;

4. визнати протиправними дії Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області шляхом скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних, державних стандартів і правил № С-0512/6 від 05.12.2016.

В обгрунтування наведених вимог позивач посилається на Конституцію України, Цивільний кодекс України, закони України «Про архітектурну діяльність», «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, Порядок виконання будівельних робіт, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, ДБН В.2.2-Х-20-ХХ, ДБН 360-92**, ДБН В.2.2-15-2005 та зазначає, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області проведено позапланову перевірку забудовника ОСОБА_4 без наявності правових підстав та з порушенням вимог чинного законодавства. Також позивач зазначає про протиправність висновків Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо самочинності здійсненого ним будівництва.

Представник відповідача заперечив по суті заявлених позовних вимог з огляду на положення законів України «Про архітектурну діяльність», «Про регулювання містобудівної діяльності», ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затверджене Постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.07.2014, Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затверджене наказом №1000 від 08.09.2015 (у редакції, що затверджена наказом Держархбудінспекції № 1101 від 12.10.2015), Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011, Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затверджений наказом Мінрегіонбуду України від 07.07.2011 № 109, Постанову Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», Постанову Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів», Наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 24.06.2011 № 92 «Про затвердження Порядку ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених відомостей», та зазначив, що при проведенні перевірки у період з 26.09.2016 по 30.09.2016 та у період з 20.10.2016 по 21.10.2016 об'єкту будівництва «Будівництво зблокованого житлового будинку на земельних ділянках за адресами: АДРЕСА_1, НОМЕР_8, НОМЕР_9, НОМЕР_10, НОМЕР_11, НОМЕР_12, НОМЕР_13 (кадастрові номери земельних ділянок - НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6, НОМЕР_7)», при винесені оскаржуваних приписів № С-2110/2 від 21.10.2016 та № С-2110/3 від 21.10.2016, а також при прийнятті рішення № 316 та наказу № 336 від 31.10.2016 про скасування повідомлень про початок виконання будівельних робіт Департамент діяв у відповідності до вимог чинного законодавства України.

Представник третьої особи Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області в судові засідання не з'явився, пояснень по суті заявлених позовних вимог не надав.

Представником третіх осіб ОСОБА_5, ОСОБА_6 надані пояснення по суті заявлених позовних вимог, в яких треті особи посилаються на Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, Постанову Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», Інструкцію про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна, затверджену наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики № 127 від 24.05.2001, та зазначено про правомірність дій Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, оскільки на земельних ділянках передбачено будівництво індивідуальних житлових будинків садибного типу, по одному такому будинку на кожній земельній ділянці, проте позивачем здійснюється будівництво багатоквартирних житлових будинків.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, на підставі колективного звернення власників суміжних земельних ділянок по АДРЕСА_6 від 12.09.2016 вхідні № 10/10-1209/35 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_4 на об'єкті будівництва: Будівництво зблокованого житлового будинку на земельних ділянках за адресами: АДРЕСА_1, НОМЕР_8, НОМЕР_9, НОМЕР_10, НОМЕР_11, НОМЕР_12, НОМЕР_13 (кадастрові номери земельних ділянок - НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6, НОМЕР_7).

За результатами проведеної перевірки Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області складено акт від 21.10.2016, яким встановлено, що будівельними паспортами від 27.04.2016 №№ 442, 443, 444, 445, 446, 447, на шести суміжних земельних ділянках (кадастрові номери земельних ділянок - НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6, НОМЕР_7) передбачено будівництво шести зблокованих житлових будинків загальною площею до 300 кв.м., а по факту виконуються будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку, який за визначенням не належить до індивідуальних (садибних) житлових будинків, а є багатоквартирним 3-ох поверховим житловим будинком, будівництво яких на основі будівельного паспорту не передбачено законодавством та державними будівельними нормами, чим порушено вимогу статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та наказу Мінрегіонбуду від 05.07.2011 № 103 «Про затвердження Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки».

Об'єкт будівництва запроектований та будується з відхиленнями від затвердженої документації на місцевому рівні (територія земельної ділянки згідно затвердженого генерального плану села Петропавлівська Борщагівка не передбачена під багатоквартирну житлову забудову, а має функціональне призначення - індивідуальна садибна забудова), так само відсутній затверджений план зонування території села Петропавлівська Борщагівка та детальний план території.

Замовником будівництва виконуються будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку на земельних ділянках не відповідно до затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні, на земельних ділянках, які не були відведені для цієї мети, без отримання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, без розроблення та затвердження проектної документації та без документу, що надає право на виконання будівельних робіт (декларації про початок виконання будівельних робіт), чим порушено вимоги статей 18,19, 24, 29, 31, 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

В акті зазначено, що від підпису ОСОБА_4 відмовився, примірник акта надіслано поштою 26.10.2016.

На підставі складеного акту перевірки 21.10.2016 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області винесено:

- припис № 2110/3 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до якого зобов'язано зупинити виконання будівельних робіт з 28.10.2016.

- припис № С-2110/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та правил, відповідно до якого зобов'язано усунути порушення до 30.11.2016.

В приписах зазначено, що від підпису ОСОБА_4 відмовився, примірник приписів надіслано поштою 26.10.2016.

Рішенням Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 31.10.2016 № 316 скасовано реєстрацію повідомлень про початок виконання будівельних робіт від 17.06.2016 № КС 37, № КС 43, № КС 34, № КС 30, № КС 25, № КС 41.

На підставі зазначеного рішення наказом Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 31.10.2016 № 336 скасовано реєстрацію наступних повідомлень про початок виконання будівельних робіт:

- від 17.06.2016 № КС 37 на об'єкт будівництва «Зблокований житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_1. Замовник будівництва - ОСОБА_4;

- від 17.06.2016 № КС 43 на об'єкт будівництва «Зблокований житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_2. Замовник будівництва - ОСОБА_4;

- від 17.06.2016 № КС 34 на об'єкт будівництва «Зблокований житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_3. Замовник будівництва - ОСОБА_4;

- від 17.06.2016 № КС 30 на об'єкт будівництва «Зблокований житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_4. Замовник будівництва - ОСОБА_4;

- від 17.06.2016 № КС 25 на об'єкт будівництва «Зблокований житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_5. Замовник будівництва - ОСОБА_4;

- від 17.06.2016 № КС 41 на об'єкт будівництва «Зблокований житловий будинок», що розташований за адресою: АДРЕСА_2-а. Замовник будівництва - ОСОБА_4.

05.12.2016 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області винесено припис № С-0512/6 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано усунути виявлені порушення містобудівного законодавства шляхом знесення самочинно збудованого об'єкту в термін до 05.01.2017 відповідно до вимог чинного законодавства.

В приписі зазначено, що від підпису та отримання припису ОСОБА_4 відмовився, примірник припису надіслано поштою 05.12.2016.

Статтею 10 Закону України від 20.05.1999 № 687-ХІV «Про архітектурну діяльність» (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

При цьому, суд не приймає до уваги доводи позивача щодо недостовірності підстав для проведення перевірки, виходячи з наступного.

Позивач в обгрунтування своїх доводів зазначає, що в акті перевірки вказано про проведення позапланової перевірки на підставі колективного звернення власників суміжних земельних ділянок по АДРЕСА_6 від 12.09.2016 вих. № 10/10-1209/35, проте жодна особа, яка зазначена в зверненні не є власником суміжної земельної ділянки.

Як вбачається з матеріалів справи, перевірка містобудівної діяльності ОСОБА_4 проведена Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на підставі заяви власників земельних ділянок та будинків по АДРЕСА_6, які є власниками сусідніх земельних ділянок.

При цьому, зазначення відповідачем в направленнях на перевірку та в акті перевірки про проведення позапланової перевірки на підставі колективного звернення власників суміжних земельних ділянок, замість сусідніх земельних ділянок не впливає на обставини щодо правомірності проведення перевірки містобудівної діяльності ОСОБА_4, оскільки норми чинного законодавства не передбачають обов'язок здійснювати архітектурно-будівельний контроль виключно на підставі звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, які є власниками суміжних земельних ділянок.

Відносно доводів позивача щодо порушення порядку проведення перевірки з тих підстав, що ОСОБА_4 не повідомлено про проведення перевірки, суд зазначає наступне.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Порядком № 553 передбачено, зокрема, і належну процедуру проведення позапланових перевірок органами державного архітектурно-будівельного контролю з гарантуванням прав суб'єктів містобудування. Так, під час проведення перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки (ч. 4 п. 7 Порядку); державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва (п. 9 Порядку).

У пункті 13 Порядку № 553 визначено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (п. 18 Порядку).

В акті перевірки зазначено, що головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_8 проведено перевірку у присутності ОСОБА_4 та вказано, що ОСОБА_4 від підпису відмовився. Представник відповідача під час розгляду справи підтвердив обставини, що перевірка була проведена у присутності позивача та під час виїзду на об'єкт будівництва перевіряючим надані документи щодо об'єкту будівництва, а саме: копії будівельних паспортів, виданих відділом містобудування і архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації від 27.04.2016 № 442, № 443, № 444, №445, № 446, № 447.

Відповідачем на підтвердження фактичного виїзду на місце для проведення перевірки надано матеріали фотофіксації.

Відповідно до частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із статтею 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

В контексті наведеного суд зазначає, що позивачем під час розгляду справи не надано доказів з метою спростування викладених в акті перевірки обставин.

При цьому, суд приймає до уваги позицію відповідача, що Порядком № 553 не передбачено повідомлення суб'єкта містобудування про проведення позапланових перевірок.

Суд також критично ставиться до доводів позивача щодо порушення строків складання акту перевірки, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, акт перевірки складено в останній день перевірки (21.10.2016).

Разом з тим, суд приймає до уваги доводи відповідача, що архітектурно-будівельний контроль не є виключно здійсненням огляду об'єкта будівництва, а передбачає, в тому числі, отримання в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідних для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Таким чином, проводячи позапланову перевірку Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області діяв в межах наданих йому повноважень.

Відносно висновків, викладених в акті перевірки щодо порушення ОСОБА_4 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, суд зазначає наступне.

Як встановлено під час розгляду справи, ОСОБА_4 належать земельні ділянки з кадастровими номерами - НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6, НОМЕР_7, що підтверджується інформаційними довідками з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.03.2016 №№ 57113923, 57117913, 57121042, 57153019, 57156978, 57166272. Цільове призначення земельних ділянок - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

27.04.2016 позивачу відділом містобудування і архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації виготовлені будівельні паспорти:

- № 442 на земельну ділянку під будівництво житлового будинку та господарських будівель і споруд в АДРЕСА_2, забудовник - ОСОБА_4;

- № 443 на земельну ділянку під будівництво житлового будинку та господарських будівель і споруд в АДРЕСА_3, забудовник - ОСОБА_4;

- № 444 на земельну ділянку під будівництво житлового будинку та господарських будівель і споруд в АДРЕСА_4, забудовник - ОСОБА_4;

- № 445 на земельну ділянку під будівництво житлового будинку та господарських будівель і споруд в АДРЕСА_5, забудовник - ОСОБА_4;

- № 446 на земельну ділянку під будівництво житлового будинку та господарських будівель і споруд в АДРЕСА_6, забудовник - ОСОБА_4;

- № 447 на земельну ділянку під будівництво житлового будинку та господарських будівель і споруд в АДРЕСА_7, забудовник - ОСОБА_4;

З аналізу будівельних паспортів вбачається намір будівництва зблокованих триповерхових житлових будинків загальною площею до 300 кв.м.

17.06.2016 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт (№ КС 34, № КС 30, № КС 25, № КС 37, № КС 41, № КС 43).

Під час виїзду на місце 26.09.2016 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області встановлено, що за зазначеними адресами розпочато та виконуються будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку, а саме: влаштовано залізобетонний монолітний фундамент, виконана цегляна кладка зовнішніх та внутрішніх стін будинку 3-х поверхів та змонтовано залізобетонні перекриття. Будинок розділено двома температурно-деформаційними швами.

З урахуванням встановлених обставин Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області зроблений висновок, що в порушення вимог чинного законодавства позивачем виконуються будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку, який за визначенням не належить до індивідуальних (садибних) житлових будинків, а є багатоквартирним 3-ох поверховим житловим будинком, будівництво яких на основі будівельного паспорту не передбачено законодавством та державними будівельними нормами. Об'єкт будівництва запроектований та будується з відхиленнями від затвердженої документації на місцевому рівні (територія земельної ділянки згідно затвердженого генерального плану села Петропавлівська Борщагівка не передбачена під багатоквартирну житлову забудову, а має функціональне призначення - індивідуальна садибна забудова), так само відсутній затверджений план зонування території села Петропавлівська Борщагівка та детальний план території. Замовником будівництва виконуються будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку на земельних ділянках не відповідно до затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні, на земельних ділянках, які не були відведені для цієї мети, без отримання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, без розроблення та затвердження проектної документації та без документу, що надає право на виконання будівельних робіт (декларації про початок виконання будівельних робіт).

При цьому, позивач зазначає про дотримання вимог чинного містобудівного законодавства, оскільки ним здійснюється будівництво шести окремих двоповерхових (без врахування мансардного поверху) житлових будинків, прибудованих один до одного, кожен з яких призначений для проживання однієї сім'ї. Будинки не мають приміщень, розташованих над приміщеннями інших житлових блоків, не мають загальних входів, допоміжних приміщень, горищ; мають самостійні системи вентиляції, опалення або індивідуальні вводи і підключення до зовнішніх теплових мереж.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3038-VI об'єктами містобудування на місцевому рівні є планувальна організація території населеного пункту, його частини (групи земельних ділянок) зі спільною планувальною структурою, об'ємно-просторовим рішенням, інженерно-транспортною інфраструктурою, комплексом об'єктів будівництва, що визначаються відповідно до:

у населених пунктах - меж населених пунктів, їх функціональних зон (сельбищної, промислової тощо), житлових районів, мікрорайонів (кварталів), приміських зон відповідно до містобудівної документації на місцевому рівні;

за межами населених пунктів - меж приміських зон, а також функціональних зон відповідно до містобудівної документації на регіональному рівні.

Об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Частиною першою статті 17 Закону № 3038-VI встановлено, що генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

У складі генерального плану населеного пункту може розроблятися план зонування території цього населеного пункту. План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану.

План зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон (частина перша статті 18 Закону № 3038-VI).

Частиною другою статті 18 Закону № 3038-VI встановлено, що план зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.

Відповідно до частини першої статті 19 Закону № 3038-VI встановлено, що детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території.

Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції.

Згідно із частинами першою, другою статті 25 Закону № 3038-VI режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється у генеральних планах населених пунктів, планах зонування та детальних планах територій.

Режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, обов'язковий для врахування під час розроблення землевпорядної документації.

Частиною другою, четвертою статті 26 Закону № 3038-VI встановлено, що суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Відповідно до статті 27 Закону № 3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 N 103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 № 66), відповідно до якого параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення", ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" (пункт 1.3); розроблення будівельного паспорта в межах населених пунктів здійснюється відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні (пункт 1.4).

Відповідно до частини першої, другої статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 затверджено Перелік об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, до якого включено на ступні об'єкти:

1. Індивідуальний (садибний) житловий будинок, садовий, дачний будинок не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) площею до 300 кв. метрів.

2. Господарські будівлі і споруди, зокрема гаражі, які розташовані на присадибних, дачних і садових земельних ділянках.

При цьому, індивідуальний (садибний) житловий будинок - будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, установлених законом, іншими нормативно-правовими актами, поверховість якої не повинна перевищувати чотирьох поверхів, призначена для постійного в ній проживання, яка складається із житлових та допоміжних (нежитлових) приміщень, і прибудова до неї (пункт 2 розділу І Порядку прийняття в експлуатацію і проведення технічного обстеження індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, громадських будинків та будівель і споруд сільськогосподарського призначення I та II категорій складності, які збудовані без дозволу на виконання будівельних робіт, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24 квітня 2015 року № 79 (який був чинним на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ДБН В.2.2-15-2005 одноквартирний житловий будинок - індивідуальний житловий будинок, що має прибудинкову ділянку.

Зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю.

Квартира - комплекс взаємопов'язаних приміщень, використовуваних для проживання однієї сім'ї різного чисельного складу або однієї людини, який включає (як мінімум): житлову (житлові) кімнату, кухню, ванну кімнату (душову), вбиральню (або суміщений санвузол), передпокій, комору чи вбудовану шафу. Квартира у двох рівнях - квартира, житлові та підсобні приміщення якої розміщені на двох суміжних поверхах і об'єднані внутрішньоквартирними сходами.

Багатоквартирний житловий будинок - житловий будинок, до складу якого входить більше ніж одна квартира. Може бути зблокованого, секційного, коридорного, галерейного і терасного типів.

Разом з тим, суд зазначає, що будинки блокованої забудови - це вид житлових будівель у вигляді багатоквартирного будинку, де кожна квартира має свій вихід на вулицю.

Судом розглянуто здійснену під час проведення перевірку фотофіксацію будівництва позивача та зроблений висновок, що ОСОБА_4 здійснюється будівництво саме багатоквартирного житлового будинку. При цьому, суд не приймає до уваги доводи позивача щодо здійснення будівництва шести окремих двоповерхових будинків (без врахування мансардного поверху), оскільки з будівельних паспортів (будівельних планів та розрізів будівлі) вбачається будівництво триповерхових будинків.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, 27.12.2016 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області у присутності виконуючого обов'язки начальника відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації відповідно до наказу Держархбудінспекції України від 21.12.2016 №986, на підставі направлення на проведення позапланової перевірки від 23.12.2016 № 21 проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час видачі будівельних паспортів на забудову земельної ділянки відділом містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації від 27.04.2016 №№ 442, 443, 444, 445, 446, 447, 454, 455, 456, 457, 458, 459.

За результатами перевірки складено акт від 27.12.2016, яким встановлено, що будівельні паспорти №№ 442, 443, 444, 445, 446, 447 видані з порушенням статей 17, 18, 19, 24, 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 1.4 наказу Мінрегіонбуду від 05.07.2011 № 103 «Про затвердження порядку видачі будівельного паспорту».

В акті зазначено, що будівельними паспортами від 27.04.2016 №№ 442, 443, 444, 445, 446, 447 на шести суміжних земельних ділянках (кадастрові номери земельних ділянок НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6, НОМЕР_7 цільове призначення земельних ділянок - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) передбачено будівництво шести зблокованих житлових будинків загальною площею до 300 м2.

Згідно схеми забудови та ескізів намірів забудови земельних ділянок, що були подані до Відділу для отримання зазначених будівельних паспортів, та які містяться у самих будівельних паспортах як додатки до них, передбачено будівництво триповерхового з мансардою багатоквартирного (шість квартир) житлового будинку (кожен з будівельних паспортів фактично видано на квартиру багатоквартирного житлового будинку, оскільки зазначені квартири розділені між собою перегородками, а не температурно-деформаційними швами), який за визначенням не належить до індивідуальних (садибних) житлових будинків та будівництво якого на основі будівельного паспорту не передбачено законодавством та державними будівельними нормами, чим порушено вимоги статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та наказу Мінрегіонбуду від 05.07.2011 № 103 «Про затвердження Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки».

В акті також вказано, що запропоновані зазначені будівельні паспорти видані відділом з відхиленням від затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні (територія зазначеної земельної ділянки згідно затвердженого генерального плану села Петропавлівська Борщагівка не передбачена під багатоквартирну житлову забудову, а має функціональне призначення - індивідуальна садибна забудова).

Перевіркою встановлено, що на території, де знаходяться земельні ділянки, на забудову яких видані будівельні паспорти відсутній план зонування території та детальний план території, а відтак для видачі будівельних паспортів були відсутні необхідні данні (умови та обмеження використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон, червоні лінії та лінії регулювання забудови, функціональне призначення, режим та параметри забудови однієї чи декількох земельних ділянок, розподіл території згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами), якими мав користуватися Відділ містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації.

На підставі складеного акту перевірки Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області прийнято рішення:

- від 03.01.2017 № 1 про скасування будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 27.04.2016 № 447;

- від 03.01.2017 № 2 про скасування будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 27.04.2016 № 442;

- від 03.01.2017 № 3 про скасування будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 27.04.2016 № 443;

- від 03.01.2017 № 4 про скасування будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 27.04.2016 № 444;

- від 03.01.2017 № 5 про скасування будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 27.04.2016 № 445;

- від 03.01.2017 № 6 про скасування будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 27.04.2016 № 446.

Доказів оскарження зазначених рішень Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області матеріали справи не містять.

Виходячи з системного аналізу наведених норм права, з огляду на встановлені у суді обставини щодо здійснення позивачем будівництва багатоквартирного житлового будинку, а не індивідуального (садибного) житлового будинку на земельних ділянках, цільове призначення яких не відповідає даному об'єкту будівництва та враховуючи, що будівельні паспорти видані позивачу за відсутності необхідних даних, суд зазначає про правомірність висновків Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо порушення вимог містобудівного законодавства під час здійснення ОСОБА_4 будівництва на шести суміжних земельних ділянках (кадастрові номери земельних ділянок - НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6, НОМЕР_7).

Відповідно до підпункту 3 пункту 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно із частиною першою статті 38 Закону № 3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Частиною другою статті 39-1 Закону № 3038-VI встановлено, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

З урахуванням наведеного та враховуючи виявлені під час проведення перевірки порушення вимог містобудівного законодавства, суд приходить до висновку про правомірність оскаржуваних приписів Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, рішення та наказу про скасування реєстрації повідомлень про початок виконання будівельних робіт.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина друга статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

В контексті наведеного суд зазначає, що під час розгляду справи відповідачем доведено правомірність оскаржуваних дій та рішень Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

Також суд вбачає за необхідне зазначити практику Європейського суду з прав людини з приводу надання оцінки всім доказам у даній справі.

Так, у справі «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04), рішення від 10 лютого 2010 року (набуло статусу остаточного 10 травня 2011 року), п. 58 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

За вказаних обставин, з огляду на доведеність правомірності дій відповідачем, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог, тому позов визнається таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 139, 241-243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_4 (місце проживання: АДРЕСА_8, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (місцезнаходження: 03113, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ідентифікаційний код 37471912) про визнання протиправними дій та скасування рішень відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева

Повний текст рішення складений 20 листопада 2018 року.