Справа № 2340/2942/18
Суддя: П.Г. Паламар
Дата ухвалення: 2018-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2018 року справа № 2340/2942/18

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Паламаря П.Г.,

за участю секретаря судового засідання - Трегулова Б.Л.

представника позивача - ОСОБА_2 (за довіреністю),

представника відповідача - Желізняк Ю.В. (за довіреністю),

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_4 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_4 (18030, АДРЕСА_1) до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (18036, м. Черкаси, вул. Смілянська, 57), в якій позивач, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 25.06.2018 року за № 1700 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Черкаського відділу поліції ГУ НП".

21.09.2018 продовжено строк підготовчого провадження.

12.10.2018 закрито підготовче провадження та перейдено до розгляду справи по суті.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. В обгрунтування позовних вимог зазначив, що 26.04.2018 ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси в справі 712/4747/18 надано дозвіл на проведення обшуку житла за місцем проживання ОСОБА_5 по АДРЕСА_2. Позивача було залучено для проведення зазначеної слідчої дії 10.05.2018, в ході проведення якої, ОСОБА_5 здійснив напад на позивача та наніс йому тілесні ушкодження. За даним фактом, позивачем було складено рапорт, а відповідачем проведено службове розслідування за результатами якого винесено оскаржуваний наказ. Представник позивача звернув увагу, що неодноразові рапорти позивача з проханням надати копію оскаржуваного наказу та ознайомити з матеріалами службового розслідування відповідачем залишено без задоволення, чим порушено його права передбачені ст. 76 ЗУ "Про державну службу". Крім того, представник позивача зазначив, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугувало не застосування ним відносно гр. ОСОБА_5, під час проведення обшуку, спецзасобів (кайданок) та звернув увагу, що спецзасоби видаються особовому складу за письмовою вказівкою безпосереднього керівника і позивачу перед проведенням слідчої дії не видавалися. Також вказав, що під час проведення обшуку, до нападу ОСОБА_5 на позивача, правових підстав визначених ЗУ "Про Національну поліцію" для застосування кайданок не було. Крім того, не вбачає у діях позивача порушення Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення, оскільки позивачем складено рапорт про подію нападу, в день її виникнення, на ім'я безпосереднього керівника та зареєстровано в канцелярії. На підставі зазначеного, вважає пункт оскаржуваного наказу безпідставним та протиправним, а позовні вимоги такими що підлягають до задоволення.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову ОСОБА_4 заперечувала в повному обсязі з підстав викладених у відзиві на адміністративний позов та просила суд залишити його без задоволення. В обгрунтування позиції зазначила, що 10.05.2018 позивачем було здійснено слідчу дію в межах досудового розслідування за місцем проживання гр. ОСОБА_5, а саме обшук місця проживання, в ході якого останній поводив себе зухвало, агресивно, висловлювався в бік громадян і поліцейських нецензурною лайкою тобто своїми діями міг створити реальну небезпеку оточуючим або собі. Під час проведення слідчої дії, ОСОБА_5 здійснив напад на позивача та наніс йому тілесні ушкодження. Представник відповідача наголосила, що за вказаних обставин, позивачем порушено вимоги Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення оскільки ним не повідомлено негайно про факт нападу в чергову частину органу поліції. За фактом отримання тілесних ушкоджень позивачем, посадовими особами ГУ НП в Черкаській області проведено службове розслідування, за результатами якого, серед іншого, встановлено порушення позивачем приписів п.1 ч. 3 ст. 45 ЗУ "Про Національну поліцію", а саме не застосовано спеціальні засоби до порушника, що призвело до отримання тілесних ушкоджень позивачем. Крім того, звернула увагу, що у відповідності до положень Дисциплінарного статуту ОВС, визначення виду дисциплінарного стягнення є виключною компетенцією особи, уповноваженої законом на притягнення до дисциплінарної відповідальності. На підставі зазначеного, оскаржуваний наказ вважає правомірним, а позовну вимогу не обгрунтованою та такою що не підлягає до задоволення.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

З 22.03.2017 ОСОБА_4, на підставі наказу ГУ НП в Черкаській області від 22.03.2017 №90 о/с, проходить службу в органах внутрішніх справ.

25.06.2018 Начальником ГУ НП в Черкаській області В.В. Лютим затверджено висновок службового розслідування, за результатами проведення якого встановлено наступне.

05.04.2018, близько 02.00 год. до чергової частини Черкаського відділу поліції ГУ НП від охоронця НПК «Фотоприлад» надійшло повідомлення про те, що цього ж дня невідома особа кинула на територію НПК «Фотоприлад» два предмети схожі на гранати, одна з яких детонувала, в результаті чого відбувся вибух.

Цього ж дня, за фактом хуліганства, тобто грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, із застосуванням вогнепальної або холодної зброї чи іншого предмета, спеціально пристосованого або заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень СВ Черкаського відділу поліції розпочато кримінальне провадження № 0002448, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

У ході проведення досудового розслідування установлено, що до вказаного кримінального правопорушення може бути причетний житель м. Черкаси гр. ОСОБА_5, який проживає зі своїм батьком гр. ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_2.

З метою виявлення та фіксації відомостей, а також відшукування речових доказів по даному кримінальному провадженню, а саме вогнепальної зброї, боєприпасів та інших запальних сумішей або речовин, а також планів або схем готування вчинення хуліганських дій, старший лейтенант поліції Засуха I.A., звернувся з клопотання до Соснівського районного суду м. Черкаси щодо проведення обшуку за місцем проживання гр. ОСОБА_5

26.04.2018 Соснівським районним судом м. Черкаси винесено ухвалу (справа № 712/4747/18) про проведення обшуку за місцем проживання гр. ОСОБА_5

Проведення обшуку доручено лейтенанту поліції ОСОБА_4 із залученням оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8.

10.05.2018, близько 07:00 год., в рамках вищевказаного кримінального провадження, на підставі ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси лейтенант поліції ОСОБА_4 спільно з старшим лейтенантом поліції ОСОБА_8 та лейтенантом поліції ОСОБА_10 прибули за місцем проживання ОСОБА_5, де знаходячись у під'їзді багатоповерхового будинку в присутності двох понятих гр.гр. ОСОБА_11 та ОСОБА_12 зачитали ОСОБА_5 ухвалу суду про проведення обшуку.

В подальшому ОСОБА_5 від отримання ухвали суду відмовився мотивуючи тим, що вона містить ознаки підробки, натомість її отримав його батько гр. ОСОБА_7 та дозволив пройти до квартири для проведення обшуку.

У свою чергу, ОСОБА_5 перебуваючи в стані алкогольного сп'яніння, перешкоджав поліцейським проводити процесуальні дії, при цьому поводив себе зухвало, агресивно, висловлювався в бік громадян і поліцейських нецензурною лайкою. Під час проведення обшуку, ОСОБА_5 завдав лейтенанту поліції ОСОБА_4 тілесних ушкоджень.

11.05.2018 ОСОБА_4 звернувся до третьої Черкаської міської лікарні швидкої медичної допомоги, де йому встановлено діагноз: закрита черепно-мозкова травма (під питанням), струс головного мозку та забій м'яких тканин голови. Вказана подія зареєстрована в Журналі ЄО Черкаського відділу поліції за № 24517.

11.05.2018 за фактом умисного заподіяння працівнику правоохоронного органу тілесних ушкоджень СВ Черкаського відділу поліції розпочато кримінальне провадження № 0003515, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 342 КК України.

Згідно листка непрацездатності серія АДО №542519 КЗ «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» Черкаської міської ради від 15.05.2018, лейтенант поліції ОСОБА_4, перебував на стаціонарному лікуванні з 11.05.2018 по 15.05.2018 з діагнозом: закрита черепно - мозкова травма, струс головного мозку, забій м'яких тканин голови.

У період з 16.05.2018 по 25.05.2018 лейтенант поліції ОСОБА_4 перебував на стаціонарному лікуванні у ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області», з діагнозом: закрита черепно - мозкова травма, струс головного мозку, забій м'яких тканин голови.

Згідно довідки про тимчасову непрацездатність особи рядового і начальницького складу КНП "Третій Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги" від 26.05.2018 № 9, лейтенант поліції ОСОБА_4, перебував на амбулаторному лікуванні з 26.05.2018 по 01.06.2018 з діагнозом: закрита черепно - мозкова травма, струс головного мозку, забій м'яких тканин голови.

Опитаний в ході службового розслідування лейтенант поліції ОСОБА_4 у своєму поясненні підтвердив факт нанесення йому ОСОБА_5 тілесних ушкоджень в ході проведення обшуку.

Опитаний, в ході службового розслідування, старший лейтенант поліції ОСОБА_8 пояснив, що під час проведення обшуку помітив як ОСОБА_5 пішов до лейтенанта поліції ОСОБА_4 який перебував у під'їзді будинку та через декілька секунд із під'їзду почув ознаки сутички між позивачем та ОСОБА_5 З метою припинення правопорушення застосував відносно ОСОБА_5 заходи фізичного впливу. Крім цього, старший лейтенант поліції ОСОБА_8 вказав, що бійки між лейтенантом поліції ОСОБА_4 та ОСОБА_5 він особисто не бачив та про отримання тілесних ушкоджень лейтенант поліції ОСОБА_4 не повідомляв.

Пояснення аналогічного змісту надав лейтенант поліції ОСОБА_10

Опитані в ході службового розслідування ОСОБА_5 та ОСОБА_7 категорично заперечили факт спричинення тілесних ушкоджень поліцейським.

Опитані в ході службового розслідування ОСОБА_11 та ОСОБА_12 пояснили, що під час проведення обшуку вони не бачили факт спричинення лейтенанту поліції ОСОБА_4 тілесних ушкоджень.

Також у своєму поясненні ОСОБА_11, зазначив, що жоден з працівників поліції не скаржився на стан здоров'я.

Опитані в ході службового розслідування лейтенант поліції ОСОБА_14 та рядовий поліції ОСОБА_15 пояснили, що під час спілкування з вищевказаними поліцейськими, які перебували за адресою: АДРЕСА_2, останні про отримання тілесних ушкоджень не повідомляли.

25.06.2018, за результатами службового розслідування, ГУ НП в Черкаській області винесено наказ №1700, відповідно до п. 1 якого ОСОБА_4 за порушення п. 1-4 ч. 1, ст. 23, ч.1-2 ст. 30, пп. г,ґ п.1 ч.3 ст. 45 ЗУ "Про Національну поліцію", п.5 ІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення, ст. 14 ЗУ "Про охорону праці" оголошено догану.

Позивач вважаючи пункт вказаного наказу протиправним, звернувся з адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку при вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.

Нормативно - правовим актом, що визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України є Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до п.1-4 ч.1 ст. 23 Закону №580-VIII, поліція відповідно до покладених на неї завдань:

1) здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень;

2) виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення;

3) вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення;

4) вживає заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров'ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок учинення кримінального, адміністративного правопорушення.

Частинами 1,2 статті 30 Закону №580-VIII, передбачено що поліція для виконання покладених на неї завдань вживає заходів реагування на правопорушення, визначені Кодексом України про адміністративні правопорушення та Кримінальним процесуальним кодексом України, на підставі та в порядку, визначених законом.

Поліція для охорони прав і свобод людини, запобігання загрозам публічній безпеці і порядку або припинення їх порушення також застосовує в межах своєї компетенції поліцейські превентивні заходи та заходи примусу, визначені цим Законом.

Відповідно до ч.1 ст. 45 Закону №580-VIII, поліцейський для забезпечення публічної безпеки і порядку застосовує спеціальні засоби, визначені цим Законом.

Згідно пп. г, ґ п.1 ч.3 ст. 45 Закону №580-VIII, визначено загальні правила застосування спеціальних засобів, зокрема, кайданки та інші засоби обмеження рухомості застосовуються:

-якщо особа своїми небезпечними діями може завдати шкоду собі і оточуючим;

-проведення процесуальних дій з особами у випадках, коли вони можуть створити реальну небезпеку оточуючим або собі.

Відповідно до п.5 розділу ІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події (затверджено наказом МВС України від 06.11.2015 №1377), посадова особа органу поліції при виявленні чи отриманні інформації про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію негайно повідомляє про це чергову частину органу поліції.

Відповідно до п.1 ч.1 розділу ІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України (затверджено наказом МВС України від 16.02.2018 №111), органи (підрозділи) поліції та їх посадові особи під час реагування на правопорушення або події повинні здійснювати, серед іншого, реагування на всі повідомлення про правопорушення або події, інформація про які отримана в будь-який спосіб, направлення на місця подій сил і засобів поліції, необхідних для захисту прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяння їх реалізації.

Нормативно - правовим актом що визначає основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров'я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні є Закон України "Про охорону праці" від 14.10.1992 №2694-XII (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №2694-XII).

Відповідно до ст.14 Закону №2694-XII, працівник зобов'язаний, серед іншого:

-дбати про особисту безпеку і здоров'я, а також про безпеку і здоров'я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт;

-знати і виконувати вимоги нормативно-правових актів з охорони праці.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 ЗУ "Про Національну поліцію", поліцейський зобов'язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни, обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України (далі - особи рядового і начальницького складу) стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень визначає Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України, затверджений Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460-IV, дія якого поширюється на поліцейських та чинного станом на час виникнення спірних правовідносин, (далі Дисциплінарний статут).

Стаття 1 Дисциплінарного статуту передбачає, зокрема, що службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Відповідно до статті 2 Дисциплінарного статуту дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Згідно частин 1, 2 статті 5 Дисциплінарного статуту, за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Особи рядового і начальницького складу, яких в установленому законодавством порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, водночас можуть нести і дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Частина 1 статті 7 Дисциплінарного статуту передбачає, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: усне зауваження; зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну посадову відповідність; звільнення з посади; пониження в спеціальному званні на один ступінь; звільнення з органів внутрішніх справ.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, з метою упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ наказом МВС України від 12.03.2013 № 230 затверджена Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України.

Зазначена інструкція визначає порядок проведення службового розслідування стосовно особи (осіб) рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ у разі надходження до органів та підрозділів внутрішніх справ України відомостей про вчинення нею (ними) дій, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення, а також компетенцію структурних підрозділів та посадових осіб ОВС України при його проведенні.

Відповідно до п. 2.1 розділу 2 Інструкції, підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов`язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмування (поранення), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Підпункт 2.2.5 пункту 2.2 розділу 2 Інструкції визначає, що службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником у разі скоєння особою РНС адміністративного правопорушення.

Відповідно до п. 1 ст. 14 Дисциплінарного статуту, начальник призначає службове розслідування з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу.

Суд, після детального дослідження письмових доказів у справі, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, проаналізувавши законодавство, що регулює спірні правовідносини, при вирішення справи по суті, виходить з наступного.

З приводу посилань позивача щодо відсутності правових підстав для застосування ним спецзасобів (кайданок) в ході обшуку та відсутності письмової вказівки безпосереднього керівника для видачі йому спецзасобів, суд зазначає наступне.

Як встановлено судом з ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси в справі №712/4747/18, дозвіл на проведення обшуку житла надано з метою виявлення та фіксації відомостей, а також відшукування речових доказів по кримінальному провадженню, а саме вогнепальної зброї, боєприпасів та інших запальних сумішей або речовин, а також планів або схем готування вчинення хуліганських дій.

З врахуванням викладеного, суд зазначає що за наявності підстав вважати що місцем проведення обшуку може знаходитись вогнепальна зброя та запальні суміші або речовини, позивач, у відповідності до ст. 14 ЗУ "Про охорону праці" і положень Дисциплінарного статуту, зобов'язаний був подбати про особисту безпеку і здоров'я, а також про безпеку і здоров'я оточуючих людей та забезпечити наявність спецзасобів при проведенні слідчої дії.

В ході дослідження письмових доказів, судом, з пояснень слідчих ОСОБА_4 та ОСОБА_8, відібраних в ході службового розслідування, встановлено, що ОСОБА_5, під час проведення слідчої дії, перебував у стані алкогольного сп'яніння, вів себе агресивно та нецензурно висловлювався. Даний факт відображений у висновку службового розслідування та підтверджено показаннями свідка ОСОБА_8 в ході його допиту. З врахуванням наявності у слідчих підстав вважати що за місцем проведення обшуку може находитись вогнепальна зброя та запальні суміші або речовини та з врахуванням стану ОСОБА_5 суд вказує, що у слідчого були підстави вважати, що особа з якою проводиться процесуальна дія може створити реальну небезпеку оточуючим або собі та застосувати спецзасоби у відповідності до ст. 45 ЗУ "Про Національну поліцію". Існування реальної небезпеки від особи щодо якої проводилась процесуальна дія підтвердилась нанесенням такою особою тілесних ушкоджень позивачу в ході обшуку.

Щодо клопотання позивача про огляд в судовому засіданні відеофіксації проведення обшуку, суд зазначає що вказаний відеозапис може мати доказову базу в ході кримінального провадження проте не може спростувати висновки службового розслідування на підставі яких позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та досліджені в ході розгляду адміністративної справи обставини.

Щодо порушення п. 5 розділу ІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, суд зазначає.

З даного приводу позивач вказує що ним повідомлено про факт нападу на поліцейського у формі рапорту на ім'я безпосереднього керівника відразу після повернення до Черкаського ВП.

Суд звертає увагу, що з аналізу п.5 розділу ІІ вищевказаної Інструкції, вбачається що посадова особа органу поліції при виявленні чи отриманні інформації про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію негайно повідомляє про це чергову частину органу поліції. Натомість позивачем повідомлено чергову частину органу поліції про подію та отримання ним тілесних ушкоджень на наступний день, 11.05.2018 о 13:47, як свідчать матеріали справи, що є порушенням п.5 вказаної Інструкції.

З приводу посилань позивача щодо порушення ГУ НП в Черкаській області його прав передбачених ЗУ "Про державну службу" в контексті щодо відмови в отриманні оскаржуваного наказу, суд вказує на наступне.

Так, суд не бере до уваги посилання позивача в цій частині, оскільки порядок накладення дисциплінарного стягнення на осіб рядового, начальницького складу органів внутрішніх справ регулюється спеціальним законом а саме Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України.

У відповідності до положень ст. 14 Дисциплінарного статуту, зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.

З врахуванням наведеного, суд не вбачає в діях відповідача ознак протиправності.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб'єктом владних повноважень доведено суду обґрунтованість пункту 1 наказу №1700 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

За таких обставин, на підставі викладеного, Черкаський окружний адміністративний суд, за правилами, встановленими ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, перевіривши наявні у справі докази, вважає заявлені позовні вимоги не обґрунтованими та такими, що не підлягають до задоволення.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 139, 205, 241-246, 255, 295 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.Г. Паламар

Повний текст рішення виготовлено 23.11.2018