Справа № 807/825/17
Суддя: Калинич Я. М.
Дата ухвалення: 2018-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

14 листопада 2018 року м. Ужгород№ 807/825/17
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Калинич Я. М.,

при секретарі судового засідання - Попович М.М.,

за участю сторін:

позивач: не з'явилась,

представник позивача: не з'явився,

представник відповідача: Гашпар Я.В. ,

третя особа 1: не з'явилась,

третя особа 2: прокурор - Стойко П.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурної інспекції у Закарпатській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3, Прокуратура Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 14 листопада 2018 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено 26 листопада 2018 року.

ОСОБА_2 (далі - позивач, ОСОБА_2.) звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурної інспекції у Закарпатській області (далі - відповідач, Управління ДАБІ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3, Прокуратура Закарпатської області, в якому просить суд визнати незаконним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Закарпатській області Бошота В.В. від 07 жовтня 2016 року про скасування містобудівних умов та обмеження забудови земельної ділянки № 128 на «Будівництво багатоквартирного житлового будинку в АДРЕСА_1».

Позовні вимоги обґрунтовані наступним. 07 жовтня 2016 року, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Закарпатській області Бошота В.В. прийнято рішення, яким скасовано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки № 128 на «Будівництво багатоквартирного житлового будинку в АДРЕСА_1». Позивач вважає, що рішення, прийняте головним інспектором, є незаконним та таким, що порушує права забудовника. Головний інспектор Бошота В.В. не звернув уваги на те, що Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, яким передбачено право скасовувати містобудівні умови та обмеження не може поширюватись на правовідносини, що існували або виникли до набрання ним чинності, тобто в 2012 році. Закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Принцип неприпустимості зворотної дії в часі нормативно-правових актів є загальним принципом права. На думку позивача, на упередженість та незаконність рішення головного інспектора вказує також те, що одним із порушень під час видачі містобудівних умов, в акті перевірки вказано, що Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради ніби - то не дотримано форми МУО відповідно наведених у додатку Порядку, а саме у розділі «Містобудівні умови та обмеження» в п. 13 відповідно до порядку зазначаються «Вимоги щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичним можливостями та інших мало мобільних груп населення», а в МУО № 128 від 20.07.2012 даний пункт взагалі відсутній, що є порушенням п. 3.6 Порядку. Позивач зазначає, що містобудівні умови та обмеження № 128 від 20.07.2012 року видавались на підставі Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, в редакції чинній на момент їх видачі, яка не передбачала вимог щодо зазначення відомостей про створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичним можливостями та інших мало мобільних груп населення. Також звертає увагу суду, що підставою прийняття рішення про скасування містобудівних умов та обмежень є твердження головного інспектора, ніби - то, про порушення Порядку надання містобудівних вимог, оскільки у деяких пунктах не вказано жодної інформації. В той же час, вимог щодо обов'язково заповнення кожного рядка містобудівних умов не існує, як і не відсутнє право інспектора скасувати прийняті містобудівні умови з таких підстав.

У зв'язку з вищенаведеним, позивач переконана, що рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Закарпатській області Бошота В.В. від 07 жовтня 2016 року про скасування містобудівних умов та обмеження забудови земельної ділянки № 128 на «Будівництво багатоквартирного житлового будинку в АДРЕСА_1» є незаконним та підлягає скасуванню.

Позивач та її представник в судове засідання не з'явились. В матеріалах справи міститься заява від таких про розгляд справи без їх участі.

Представник відповідача у судовому засіданні проти адміністративного позову заперечила з мотивів, наведених у відзиві на позовну заяву. Зазначила, що рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Закарпатській області Бошота В.В. від 07 жовтня 2016 року про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки №128 від 20.07.2012 на «Будівництво багатоквартирного житлового будинку в АДРЕСА_1» прийнято законно з чітким дотриманням вимог Порядку №109 та Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а відтак вважає позовні вимоги необґрунтованими, такими, що не відповідають дійсності та не підлягають задоволенню.

Третя особа - ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, проте таким 08.06.2018 року було подано заяву про розгляд справи у його відсутності.

Прокурор в судовому засіданні підтримав позицію відповідача та просив відмовити у задоволенні позову.

Дослідивши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення представника відповідача та прокурора, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи та об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що 20 липня 2012 року, ОСОБА_2 отримала містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки за № 128 на «Будівництво багатоквартирного житлового будинку в АДРЕСА_1». 10 серпня 2012 року, Інспекцією ДАБК у Закарпатській області зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт за №ЗК6 «Будівництво багатоквартирного житлового будинку» за адресою АДРЕСА_1, замовником якої є позивач.

На підставі звернення гр. ОСОБА_3 від 04.08.2016 року (а.с.26-27, том ІІ), посадовою особою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області з метою проведення документальної перевірки 01.09.2016 року за вих. №1007-1.13/1528 до Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради скеровано вимогу про надання документів, що стосуються видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки №128 від 20.07.2012 року на об'єкт «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1».

У відповідь на вказану вимогу об'єктом нагляду надано запитувані документи, в результаті розгляду яких головним інспектором будівельного нагляду виявлено ряд порушень вимог містобудівного законодавства під час видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки №128/20-07 від 20.07.2012 року, про що складено довідку про результати документальної перевірки від 19.09.2016 року (а.с. 18-19, том ІІ).

Враховуючи вказану довідку, керуючись підпунктом 5) пункту 15 Порядку №698, на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 20.09.2016 року №662 (а.с.16, том ІІ) та направлення на проведення позапланової перевірки від 03.10.2016 року №24-УО/1007п-пл (а.с.17, том ІІ), головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування - Бошота В.В. проведено позапланову перевірку Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради з питань дотримання вимог містобудівного законодавства під час видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки №128 від 20.07.2012 року.

За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 05.10.2016 року №24-УО/1007 (а.с.20-21, том ІІ) та у зв'язку з виявленими порушеннями прийнято рішення про скасування дії містобудівних умов та обмежень від 20.07.2012 року №128.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_2 та скориставшись своїм правом, позивач звернулася до суду.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони згідно частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Надаючи правову оцінку рішенню головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Закарпатській області Бошота В.В. від 07 жовтня 2016 року, суд зазначає наступне.

Згідно частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон України) Державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Відповідно до частини 2 статті 41-1 Закону України Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 41і Закону України з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду:

1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі - нагляд) передбачений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року №698 (далі - Порядок №698).

Відповідно до пункту 3 Порядку №698 Основними завданнями нагляду є:

- виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність», органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності;

- скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду.

Відповідно до пункту 5 Порядку №698 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право:

- скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Відповідно до пунктів 21, 22 Порядку №698 документальною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться на підставі та з метою встановлення своєчасності, достовірності, повноти даних та відповідності вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності документів і матеріалів об'єктів нагляду, складених під час виконання ними своїх повноважень.

Документальна перевірка проводиться без виїзду на об'єкт нагляду.

Видання наказу на проведення камеральної або документальної перевірки не потребується.

Камеральні та документальні перевірки проводяться головними інспекторами будівельного нагляду без присутності посадових осіб об'єктів нагляду.

За результатами камеральної та документальної перевірки в разі наявності відомостей про ознаки вчинення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складається довідка за формою згідно з додатком 3, на підставі якої протягом п'яти робочих днів з дня її складення керівником Держархбудінспекції приймається рішення про проведення позапланової перевірки.

Щодо посилань позивача на те, що головним інспектором Бошота В.В. не взято до уваги те, що Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, яким передбачено право скасовувати містобудівні умови та обмеження не може поширюватись на правовідносини, що існували або виникли до набрання ним чинності, тобто в 2012 році, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначаються центральних органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури.

Відповідно на виконання вказаної статті Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України наказом від 07.07.2011 року №109 затверджено Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст.

В 2011 році були встановлені відповіді нормативні врегулювання видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, дотримання яких відповідним органом містобудування та архітектури і було предметом перевірки.

Судом встановлено, що предметом перевірки було дотримання Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Мінрегіону від 07.07.2011 року №109.

Перевіркою не встановлювались порушення вимог інших нормативно-правових актів, прийнятих після видачі скасованих містобудівних умов та обмежень, що могло б трактуватися як незворотність дії закону у часі, на яку посилається позивач.

Оскільки, містобудівні умови та обмеження на момент перевірки дію свою не вичерпали, оскільки об'єкт не був завершений будівництвом та не введений у встановленому законодавством порядку в експлуатацію, а отже, знаходився у стані будівництва, законодавчо встановлені підстави для заборони проведення перевірки органу містобудування та архітектури на предмет дотримання Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Мінрегіону від 07.07.2011 року №109 були відсутні.

Щодо тверджень позивача про упередженість та незаконність рішення, що полягає в тому, що в рішенні головного інспектора вказується одним з порушень - недотримання форми МУО відповідно наведених у додатку Порядку, а саме у розділі «Містобудівні умови та обмеження» в п. 13 відповідно до порядку зазначаються «Вимоги щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичним можливостями та інших мало мобільних груп населення», а в МУО № 128 від 20.07.2012 даний пункт взагалі відсутній, що є порушенням п. 3.6 Порядку, суд зазначає.

Відповідно до пункту 1.2. Порядку №109 містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Відповідно до пункту 2.1 Порядку №109 2.1. Містобудівні умови та обмеження є основною складовою вихідних даних. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі у порядку, встановленому Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Пунктами 3.1, 3.2,3.3, 3.4 Порядку №109 встановлено, що Містобудівні умови та обмеження складаються з текстової та графічної частин.

Текстова частина містобудівних умов та обмежень містить розділи: «Загальні дані»; «Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки».

Розділ «Загальні дані» містить: а) назву об'єкта будівництва; б) інформацію про замовникам) наміри забудови; г) адресу будівництва або місце розташування об'єкта; ґ) документ, що підтверджує право власності або користування земельною ділянкою (крім випадків, передбачених пунктом 2.3 розділу II цього Порядку); д) площу земельної ділянки; е) цільове призначення земельної ділянки; є) посилання на містобудівну документацію (у разі наявності); ж) функціональне призначення земельної ділянки; з) основні техніко-економічні показники об'єкта будівництва.

Розділ «Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки» містить: а) граничнодопустиму висоту будівель; б) максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки; в) максимально допустиму щільність населення (для житлової забудови); г) відстані від об'єкта, який проектується, до меж червоних ліній та ліній регулювання забудови; ґ) планувальні обмеження (зони охорони пам'яток культурної спадщини, зони охоронюваного ландшафту, межі історичних ареалів, прибережні захисні смуги, санітарно-захисні та інші охоронювані зони); д) мінімально допустимі відстані від об'єктів, які проектуються, до існуючих будинків та споруд; е) охоронювані зони інженерних комунікацій; є) вимоги до необхідності проведення інженерних вишукувань згідно з державними будівельними нормами ДБН А.2.1-1-2008 «Інженерні вишукування для будівництва»; ж) вимоги щодо благоустрою з урахуванням положень Закону України «Про благоустрій населених пунктів»; з) забезпечення умов транспортно-пішохідного зв'язку; и) вимоги щодо наявності місць для постійного зберігання автотранспорту; і) вимоги щодо охорони культурної спадщини з урахуванням положень Закону України «Про охорону культурної спадщини».

З цього приводу суд зазначає, що Порядком №109 та й жодними іншим нормативно-правовим актом не визначаються обов'язкові до заповнення розділи містобудівних умов та обмежень та такі, що є факультативними і заповненню не підлягають, що, власне, не може трактуватися як необов'язковість до зазначення тих чи інших даних. Порядок №109 містить певні примітки, в яких випадках зазначається ті чи інші дані, виокремлені дужками.

В свою чергу, суд доходить висновку, що відсутність зазначення в містобудівних умовах та обмеженнях будь-яких зі встановлених пунктами 3.3, 3.4 Порядку №109 даних є самостійною та достатньою підставою для скасування таких містобудівних умов та обмежень.

В даному випадку, під час перевірки Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради щодо видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки №128 від 20.07.2012 року таких порушень Порядку №109 виявлено безліч.

З цього приводу також суд констатує, що у випадках, коли уповноваженими органами містобудування та архітектури не конкретизуються в розділах містобудівних умов та обмежень необхідні вимоги, а наводяться лише посилання на відповідні нормативні акти або взагалі не зазначаються дані, такий формальний підхід до оформлення документу ускладнює подальше проектування, а також унеможливлює, у разі необхідності, оперативне визначення відповідності проектних рішень вихідним даним. Відомості розділу «Містобудівні умови та обмеження» мають базуватись на конкретних положеннях нормативних актів, розрахунках та містити цифрові показники.

В ході судового розгляду встановлено та підтверджено матеріалами справи, що лютому 2015 року у зв'язку порушеннями вимог містобудівного було прийнято рішення про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт за №ЗК6 від 10.08.2012 року на «Будівництво багатоквартирного житлового будинку» за адресою АДРЕСА_1, замовником якої була ОСОБА_2, яке рішеннями судів першої, апеляційної та касаційної інстанцій у справі №807/1203/15 визнано законним (а.с.42-55, том І).

У зв'язку з вищевказаним, за відсутності декларації про початок виконання будівельних робіт введення об'єкту в експлуатацію стало неможливим.

Відповідно, рішення про скасування містобудівних умов і обмежень від 20.07.2012 року №128, прийняте у 2016 році не слугувало перешкодою ОСОБА_2 у введення об'єкта в експлуатацію з цих підстав, оскільки такі настали ще задовго до прийняття оскаржуваного рішення.

Також, суд звертає увагу на те, що 23.04.2015 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 було укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,05 га за адресою АДРЕСА_1, відповідно до якого вказана земельна ділянка перейшла у власність ОСОБА_5

Виявлені під час перевірки порушення вимог містобудівного законодавства, за результатами чого прийнято рішення про скасування містобудівних умов та обмежень від 20.07.2012 року №128 виявлені відносно органу, яким вони видані, об'єкту нагляду - Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради. Останнім таке рішення не оскаржується.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку суду, позивач не надав суду належних доказів на підтвердження позовних вимог, натомість відповідач довів правомірність винесення оскаржуваного рішення від 07 жовтня 2016 року про скасування містобудівних умов та обмеження забудови земельної ділянки №128 на «Будівництво багатоквартирного житлового будинку в АДРЕСА_1».

Таким чином, беручи до уваги досліджені в судовому засіданні обставини та письмові докази в їх сукупності, суд приходить до висновку що перевірка проведена у чіткій відповідності з вимогами Порядку №698 та Закону України « Про регулювання містобудівної діяльності», рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Закарпатській області Бошота В.В. від 07 жовтня 2016 року про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки №128 від 20.07.2012 на «Будівництво багатоквартирного житлового будинку в АДРЕСА_1» прийнято законно з чітким дотриманням вимог Порядку №109 та Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а тому, відповідно, адміністративний позов ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурної інспекції у Закарпатській області про визнати незаконним та скасувати рішення є не обґрунтованим, документально не підтвердженим та таким, що до задоволення не підлягає.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що особі, що не є суб'єктом владних повноважень у разі відмови у задоволені позову - судовий збір не відшкодовуються.

Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 243-246, 255, 262, 295, підпунктом 15.5 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурної інспекції у Закарпатській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3, Прокуратура Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені пп. 15.5 п. 15 Розділу VII КАС України).

СуддяЯ.М. Калинич