Справа № 130/2747/18
Суддя: Саландяк О. Я.
Дата ухвалення: 2018-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20.11.2018 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області Саландяк О.Я., в порядку письмового провадження, ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до начальника СРПП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_2 про визнання протиправними дій,

в с т а н о в и в:

19.11.2018 до Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області звернувся ОСОБА_3 із позовною заявою в порядку статті 286 КАС України, в якій просив провадження у адміністративній справі відносно нього за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрити за відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

В обґрунтування позову зазначив, що дії відповідача щодо складання протоколу серії ОБ №032678 від 17.11.2018 року відносно нього за ч. 1 ст. 130 КУпАП є протиправними з огляду на наступні порушення: позивач ОСОБА_1, не перебував в стані алкогольного сп»яніння і тому є свідки; протокол складався із порушенням положень КУпАП та відповідної Інструкції з оформлення працівниками поліції матеріалів про адміністратвине правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху; йому не було пояснено працівниками поліції причин зупинки; також працівниками поліції було порушено положення Інструкції про направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану спяніння або перебування під дією лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції; він не розуміє як можливо виявити стан спяніння на місці та не довіряє такій «лабораторії» на місці.

Даний позов згідно протоколу про автоматизованого розподілу судової справи між суддями розподілено у вказаній системі як позовну заяву за правилами Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки відповідачем є посадова особа суб'єкта владних повноважень, присвоєно відповідний номер справи та провадження.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до пунктів 7 та 19 статті 4 КАС України суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг; індивідуальний акт - акт (рішення) суб'єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Статтею 286 КАС України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності та регламентовано строки подання заяви (десять днів з дня вручення рішення (постанови) в адміністративних правопорушеннях у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху); підсудність даної категорії справ місцевими загальними судами як адміністративними; дискреційні права суду за наслідками розгляду справи, які повязані із залишенням без змін/скасуванням/зміною рішення субєкта владних повноважень про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до статті 23 КУпАП адміністративне стягнення це міра відповідальності, а його вид та розмір визначається згідно статей 33-36 КУпАП уповноваженим органом чи посадовою особою в порядку, строки та спосіб, визначений КУпАП.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статі 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених ст.258 цього Кодексу.

Відповідно до статті 258 КУпАП протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі.

Протоколи не складаються і в інших випадках, коли відповідно до закону штраф накладається і стягується, а попередження оформлюється на місці вчинення правопорушення. У випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті, уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 283 цього Кодексу.

Відповідно до статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У постанові від 10 травня 2018 року у справі №760/9462/16-а Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, розглядаючи аналогічну справу, виклав позицію, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням субєкта владних повноважень, а тому позовні вимоги спрямовані на фактичне визнання його незаконним не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, розгляд питання правомірності складання протоколу про адміністративне правопорушення в окремому позовному провадженні без аналізу матеріалів про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та рішення субєкта владних повноважень, винесено за результатами їх розгляду у сукупності з іншими доказами, не дозволить ефективно захистити та відновити порушене право позивача в контексті статті 13 Конвенції про захист прав та основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту), та залишив в силі рішення попередніх судів про відмову в задоволенні аналогічного позову.

Відтак суд приходить до висновку про відмову у відкритті провадження в даній справі на підставі пункту 1 частини 1 статті 170 КАС України, оскільки розгляд питання правомірності складання протоколу про адміністративне правопорушення належить здійснювати разом із аналізом матеріалів про притягнення позивача до адміністративної відповідальності в порядку юрисдикції, передбаченої Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до п.1) ч.1 ст. 170 КАС України, суд відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись пунктом 1 частини 1 статті 170, статтями 248, 256, 294 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті провадження у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до начальника СРПП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_2 про визнання протиправними дій.

Розяснити ОСОБА_1, що розгляд заявлених вимог віднесено до юрисдикції суду, який здійснюватиме розгляд адміністративної справи про притягнення/не притягнення його до відповідальності в поряду Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення до Сьомого апеляційного адміністративного суду (м. Вінниця вул. Островського, 14) через Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або розгляду справи в порядку (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена суддею 20.11.2018 року.

Суддя О.Я. Саландяк