Справа № 1540/4710/18
Суддя: Радчук А.А.
Дата ухвалення: 2018-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 1540/4710/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2018 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Радчука А.А.,

за участю секретаря - Ляшенко Ю.В.,

за участю сторін: представник позивача - ОСОБА_1,

представник відповідача - Охотник О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Одеського окружного адміністративного суду справу за позовом ОСОБА_3 (65014, АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6, ) про визнання дій протиправними, скасування припису та постанови, -

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_3 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними дії Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради зі складання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 26.07.2018 року, скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 26.07.2018 року, визнання протиправною та скасування постанови Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №509/18 від 09.08.2018 року.

В обґрунтування позовних вимог Позивач зазначив, що 26.07.2018 року перевірка щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_2, за місцем знаходження об'єкту будівництва - не проводилась. Констатація Відповідачем факту присутності представника Позивача ОСОБА_4 при проведенні головними спеціалістами ОСОБА_5 та ОСОБА_6 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_2 не відповідає дійсності. Позивач звертає увагу суду, що жодні уповноважені особи на його адресу з метою І проведення перевірки не приходили та територія, яка є приватною власність Позивача є огородженою, що виключає можливість самостійного потрапляння на неї.

Із вищевикладеного вбачається, що Відповідач склав оскаржувані постанови про притягнення Позивача до адміністративної відповідальності, припис та рішення з суттєвим порушенням вимог законодавства та порядку проведення перевірок, що позбавило Позивача можливості надати необхідні документи та пояснення з проводу виявлених порушень.

Разом з тим, посилання Відповідача на проведення перевірки в присутності представника Позивача ОСОБА_4 та його відмову від підпису Акту перевірки спростовуються відсутністю повноважень в Довіреності, на яку посилається Відповідач, адже ОСОБА_3 ніколи нікого не уповноважувала на присутність при проведенні жодної перевірки, а тим паче на допуск на власну приватну територію. У вказаній Довіреності зазначається, що ОСОБА_4 має право представляти інтереси ОСОБА_3 в визначених Довіреністю місцях з певного кола питань та при детальному ознайомленні з нею чітко вбачаться відсутність підстав та повноважень у ОСОБА_4 щодо допущення та присутності при проведенні перевірки, що спростовуй посилання Відповідача на відмову від підпису ОСОБА_4 Акту позапланової перевірки та її присутності під час «перевірки».

Щодо надання та наявності зазначеної Довіреності у Відповідача, ОСОБА_3 вважає за необхідне зазначити, що їй стало відомо про надходження до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради відносно неї Скарги від певного кола осіб. Проте, з врахуванням перебування Позивача за межами міста Одеси, що фактично позбавило його можливості захистити свої права та надати пояснення з приводу скарги, звернувся до свого уповноваженого представника ОСОБА_4 лише з приводу направлення до Відповідача відповідного листа з проханням не вживати радикальних дій з приводу отриманих Відповідачем скарг.

Крім того, при складанні Акту, протоколів та приписів Відповідач зазначає, що ним оглядово встановлено факт виконання ОСОБА_3 будівельних робіт з нового будівництва шляхом влаштування фундаменту та робиться посилання на фото фіксацію, яка до Акту перевірки не додана, що свідчить про відсутність доказів щодо реальності проведення Позивачем вказаних в Акті будівельних робіт.

З наведеного слідує, що чинним ДБН визначені певні види фундаментів їх характеристика, способи їх визначення, що детально розписано в положеннях ДБН. Окрім того, при існуванні значної кількості різновидів фундаментів та їх призначення, стає зрозуміло, що посилання Відповідача на те, що Позивачем влаштовується фундамент є передчасним адже жодним чином не надано конкретизованої інформації відносно будівельних робіт (які, як вважає Позивач, Відповідачем самостійно було встановлено, за їх реальної відсутності).

Головними спеціалістами Відповідача ОСОБА_5 та ОСОБА_6 при «начебто» проведенні перевірки (факт якої Позивачем заперечується) оглядово встановлено проведення будівельних робіт з нового будівництва шляхом влаштування фундаменту Позивачем, проте ОСОБА_3 звертає увагу суду на те, що жодні будівельні роботи за адресою: м. Одеса, вул. Тимірязєва,33, Київський район не проводились.

Відповідачем жодним підтверджуючих документів щодо допущення Позивачем порушень вимог законодавства в містобудівній сфері не надано, що ставить під сумніви правомірність та законність визначених в Акті порушень.

Крім того, позивач зазначає, що26.07.2018 року Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради одночасно із Актом складається Протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_3 та повідомляється про розгляд питання стосовно виявлених порушень 09.08.2018 року.

Одночасно, 26.07.2018 року Відповідачем складається Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил в якому вимагається усунути порушення містобудівного законодавства у термін до 26.09.2018 року.

Позивач наголошує на тому, що на час проведення перевірки та складання протоколу була відсутня в місті Одесі, що унеможливило її прийняття участі у проведенні перевірки та наданні необхідних документів для огляду Управлінню ДАБК Одеської міської ради

Позивач вважає, що складання вказаного Протоколу та припису неправомірним та порушує права Позивача.

Ухвалою суду від 08.10.2018 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

14.11.2018 року від представника Відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву в якому відповідач просив відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування підстав для відмови у задоволенні позову відповідач зазначає, що дія довіреності ОСОБА_4 розповсюджується на відносини, що виникають у зв'язку з виконанням Управлінням своїх обов'язків та які стосуються гр. ОСОБА_3 Жодних підтверджень того, що громадянка дійсно буде знаходиться за межами м. Одеси на адресу управління не надходило, а тому у Управління не було достатніх підстав для продовження строку перевірки.

Виїздом на місце представниками управління, за адресою: АДРЕСА_2, оглядово встановлено, що гр. ОСОБА_3 виконуються будівельні роботи з нового будівництва, шляхом влаштування фундаменту, вищевказані факти підтверджуються фотофіксацією.

Як зазначає сам Позивач, територія, яка є приватною власністю позивача є огородженою, що виключає можливість самостійного потрапляння представників Управління до неї. Однак з матеріалів фотофіксації слідує, що представник Управління був допущений на територію, де відбувалися будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_2. Також представнику управління було надано договір купівлі-продажу земельної ділянки від 17.02.2016 року, та договір купівлі продажу від 17.02.2016 року за яким гр. ОСОБА_3. прийняла у власність частину домоволодіння, розташованого за адресою:АДРЕСА_2. Таким чином, вищевикладене спростовує доводи позивача з приводу того, що представники Управління начебто не проводили перевірку взагалі, а також те, що під час перевірки не була присутня представник ОСОБА_4

26.07.2018 року складено Протокол про адміністративне правопорушення відповідно та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 432/18. У зв'язку з відмовою представника від отримання та підпису матеріалів перевірки, про що зазначено у матеріалах, листом Управління № 01-10/335-ЗГ від 27.07.2018 року на адресу Позивача було надіслано матеріали за допомогою поштового зв'язку(поштове відправлення № 075).

09.08.2018 року винесена постанова по справі про адміністративне правопорушення № 509/18 якою Позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП.

З огляду на вищенаведене Відповідач вважає, що акт, протокол про адміністративне правопорушення, припис № 432/18 від 26.07.2018 року та постанова № 509/18 від 09.08.2018 року по справі про адміністративне правопорушення винесені на підставі та за результатом всебічного, повного і об'єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю постанови та приписи є законними та обґрунтованими.

В судовому засіданні 20.11.2018 року представник Позивача позов підтримав у повному обсязі та просив задовольнити його з підстав, викладених в тексті позовної заяви.

В судовому засіданні 20.11.2018 року представник Відповідача заперечував проти задоволення адміністративного позову, просив відмовити у його задоволенні з підстав, викладених у тексті відзиву.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов та заперечення на нього, судом встановлено наступне.

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльностіта згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, на підставі наказу начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/162 ДАБК від 02.07.2018 року та звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства вх. № 01-10/335-ЗГвх від 18.07.2018 року) було видано направлення від 18.07.2018 року № 000901 для проведення позапланового заходу державного контролю зі строком дії з 18.07.2018р. по 26.07.2018 року. На підставі вищевикладених документів було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_2.

За результатами перевірки Відповідачем було складено Акт №000901, яким встановлено, що ОСОБА_3 виконуються будівельні роботи з нового будівництва, шляхом влаштування фундаменту. Проектну та дозвільну документацію на проведення будівельних робіт за весь період проведення перевірки не пред'явлено. Згідно з даними єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація стосовно реєстрації дозвільних документів на проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2. Такими чином встановлено, що гр. ОСОБА_3 виконуються будівельні роботи з нового будівництва, шляхом влаштування фундаменту за адресою: АДРЕСА_2, без отримання права на виконання таких робіт, чим порушено ч. 1 ст. 43 та абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п. 5 порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року. На 16.ак. акту зроблено відмітку, що ОСОБА_4, в присутності якої проводилась перевірка, від отримання примірника акту відмовилась.

Також 26.07.2018 року у присутності представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 складено протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП, та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, на виконання якого слід усунути порушення вимог містобудівного законодавства, шляхом зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт з 26.07.2018 року та отримання в установленому законом порядку права на виконання підготовчих та будівельних робіт за даною адресою або приведення земельної ділянки у попередній стан в термін до 26.09.2018 року.

Як вбачається зі змісту вищезазначених протоколу та припису представник ОСОБА_4 відмовилась від їх отримання.

У зв'язку з відмовою представника від отримання та підпису матеріалів перевірки листом Управління № 01-10/335-ЗГ від 27.07.2018 року на адресу Позивача було надіслано матеріали за допомогою поштового зв'язку (поштове відправлення № 075, прийняте у відділенні поштового зв'язку 30.07.2018 року).

Постановою Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №509/18 від 09.08.2018 року ОСОБА_3 визнано винною увчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн.

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно п. 2 Порядку № 533, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно п. 5 Порядку № 533, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до положень п. 7 Порядку №533, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого: необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Відповідно до п. 9 Порядку №533, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до положень п. 12 Порядку №533, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до п. 16 Порядку №533, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до п. 18 Порядку №533, керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об'єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об'єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Відповідно до п. 21 Порядку №533, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» проект - це документація для будівництва об'єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об'єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» погодження проекту - процедура встановлення відповідності проектних рішень вихідним даним на проектування.

Згідно з п. 3.17 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» проектна документація - це затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також кошториси об'єктів будівництва.

Згідно з п. 4.8 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектна документація на будівництво об'єктів розробляється У порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Відповідно до ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та до ДСТУ-Н.Б.В.1.2-16:2013 визначення класу наслідків (відповідальності) (Додаток А), даний об'єкт будівництва відноситься до об'єктів з незначним класом наслідків (відповідальності) - CCI.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (CCI), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

У позові позивач наголошує на тому, що у ОСОБА_4 відсутні повноваження щодо підпису матеріалів перевірки, складених за результатом перевірки та присутності при проведенні перевірки. Відповідно до довіреності від 04.07.2018 року гр. ОСОБА_3 уповноважила визначених осіб, серед яких ОСОБА_4, бути її представниками в державних, громадських, господарських, податкових органах, органах прокуратури, органах СБУ, органах внутрішніх справ та у органах Державної міграційної служби України, органах МНС, в органах державної влади та управління, місцевих радах, сільських, селищних радах, виконавчих та розпорядчих органах та ряді інших. Для цього їм надано право вести від імені гр. ОСОБА_3, переговори та попередньо узгоджувати всі процедурні питання, подавати та підписувати всі документи, подавати будь-які заяви, необхідні для виконання повноважень, підписувати будь-які договори, отримувати дублікати документів, одержувати дозволи, довідки, акти, будь-які свідоцтва, ліцензії, експертні висновки, витяги, технічні паспорти тощо, а також інші документи, що стосуватимуться її прав та законних інтересів, подавати та вести звіти за комунальні послуги, сплачувати за всі необхідні платежі, розписуватися за неї, а також виконувати всі інші дії, пов'язані з цією довіреністю.

Відповідно до Положення про управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, затвердженого рішенням Одеської міської ради від 21.03.2018 року № 3043-VII Управління є виконавчим органом Одеської міської ради та створено відповідно до законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність» та інших нормативно-правових актів з метою здійснення архітектурно-будівельного контролю на території м. Одеси.

З наведених підстав суд зазначає, що дія довіреності розповсюджується на відносини, що виникають у зв'язку з виконанням Відповідачем своїх обов'язків та які стосуються гр. ОСОБА_3

Судом також встановлено, 20.07.2018 року на адресу Відповідача надійшло звернення ОСОБА_3 в особі представника за довіреністю ОСОБА_4 з проханням не вчиняти радикальних дій на протязі 10 днів у зв'язку з відсутністю ОСОБА_3 у м. Одесі,

Проте, як встановлено судом, жодних доказів на підтвердження того, що ОСОБА_3 дійсно буде знаходиться за межами м. Одеси на адресу Відповідача не надано.

З наведених підстав у відповідача не було достатніх підстав для продовження строку перевірки, а оскільки направлення на перевірку було видано 18.07.2018 року зі строком дії з 18.07.2018 року до 26.07.2018 року Відповідач здійснив перевірку 26.07.2018 року.

Виїздом на місце представниками управління, за адресою: АДРЕСА_2, оглядово встановлено, що гр. ОСОБА_3 виконуються будівельні роботи з нового будівництва, шляхом влаштування фундаменту, вищевказані факти підтверджуються фотофіксацією.

Як зазначає сам позивач, територія, яка є приватною власністю позивача є огородженою, що виключає можливість самостійного потрапляння представників Управління до неї. Однак з матеріалів фотофіксації вбачається, що представник Управління був допущений на територію, де відбувалися будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_2,

При цьому представнику управління було надано договір купівлі-продажу земельної ділянки від 17.02.2016 року, та договір купівлі продажу від 17.02.2016 року за якими гр. ОСОБА_3. прийняла у власність частину домоволодіння та земельної ділянки, які розташовані за адресою:АДРЕСА_2

Суд зазначає, що зазначені обставини спростовують доводи позивача з приводу того, що представники Управління начебто не проводили перевірку взагалі, а також те, що під час перевірки не була присутня представник ОСОБА_4

У зв'язку з відмовою представника від підпису та отримання матеріалів перевірки, про що зазначено у матеріалах, листом Управління № 01-10/335-ЗГ від 27.07.2018 року на адресу Позивача було надіслано матеріали за допомогою поштового зв'язку (поштове відправлення № 075).

Перевіривши зазначені обставини суд зазначає, що Відповідач здійснив оформлення та надсилання матеріалів перевірки в порядку та строках передбачених пунктом 21 Порядку 553 яким передбачено, що у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Основним доводом щодо протиправності висновків відповідача позивач зазначає ті обставини, що ним не виконуються будівельні роботи з нового будівництва, шляхом влаштування фундаменту.

На підтвердження зазначених обставин Позивачем було надано висновок експертного дослідження №77/18 про проведення будівельно-технічного дослідження згідно заяви ОСОБА_3, відповідно до якого:

згідно проведеного дослідження на місці та аналізу наданих матеріалів встановлено, що в літній кухні літ. "Ее", яка входить до 22/100 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2, виконано ремонтно-відновлювальні роботи без втручання у несучі конструкції, заміні покрівлі та віконних і дверних блоків;

з урахуванням роз'яснення Мінрегіонбуду (лист №7/17-12928 від 08.08.2012 року ту у відповідності до п. 3.2 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна можна зробити висновок, що фактично виконані роботи в літній кухні літ. "Ее", яка входить до 22/100 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 є роботами з капітального ремонту будівлі та не відносяться до самочинного будівництва (реконструкції).

Проте суд відхиляє зазначені доводи позивача з огляду на те, що Відповідачем встановлено виконання будівельних робіт з нового будівництва, шляхом влаштування фундаменту, а позивачем на вирішення будівельно-технічного дослідження було поставлено питання «Визначити чи відносяться до самочинної реконструкції виконані в літній кухні літ. «Ее», яка входить до 22/100 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2

Зазначені питання не є взаємовиключними, оскільки виконання ремонтно-відновлювальних робіти без втручання у несучі конструкції, заміні покрівлі та віконних і дверних блоків в літній кухні жодним чином не спростовує факт виконання будівельних робіт з нового будівництва, шляхом влаштування фундаменту.

Таким чином, доводи позивача, якими він обґрунтовував свої позовні вимоги, не знайшли свого підтвердження впродовж розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами. Адже, згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач довів суду належними та допустимими в спірних правовідносинах доказами з посиланнями на відповідні положення законодавства про необґрунтованість позовних вимог позивача.

Згідно з ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

В пункті 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бендерський проти України» від 15 листопада 2007 року, заява № 22750/02, зазначено, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають у достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов'язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися в світлі обставин кожної справи.

Згідно зі ст. 249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 7, 9, 72, 77, 90, 139, 205, 229, 242-246, 255, 293, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_3 (65014, АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6, ) про визнання протиправними дії Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради зі складання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 26.07.2018 року, скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 26.07.2018 року, визнання протиправною та скасування постанови Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №509/18 від 09.08.2018 року - відмовити.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржено в порядку та строки встановлені ст. ст. 293, 295 КАС України.

Повний текст рішення складено та підписано суддею 23.11.2018 року.

Суддя А.А. Радчук.

.