Справа № 826/7125/16
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2018-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/7125/16 Суддя (судді) першої інстанції: Добрівська Н.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ганечко О.М.

суддів Федотова І.В.

Коротких А.Ю.

при секретарі Біднячук Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 06.06.2018 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, третя особа: Уповноважений Верховної ради України з прав людини про визнання бездіяльності протиправною,-

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Київської міської ради, третя особа: Уповноважений Верховної ради України з прав людини про визнання бездіяльності протиправною

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 06.06.2018 року в задоволені позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, представник позивача подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, просить оскаржуване судове рішення скасувати та прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповністю з'ясовані обставини справи, порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Станом на 20 листопада 2018 року відповідачем не надано до суду письмового відзиву (заперечень) на апеляційну скаргу.

У відповідності до ст. 308 КАС України, справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Представник апелянта підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити. Постанову суду першої інстанції скасувати та прийняти нову, якою задовольнити позов в повному обсязі.

Представник відповідача заперечував проти задоволення апеляційної скарги, просив залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників процесу, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_3 звернулась до Київського міського голови Кличка В.В. із запитом на інформацію №1 від 25.04.2016, в якому просила надати інформацію (у вигляді гіперпосилання на веб-сторінку щодо кожного підпункту цього запиту) стосовно місця розташування на офіційному веб-сайті Київської міської ради публічної інформації у формі відкритих даних про:

- перелік укладених договорів;

- перелік земельних ділянок, що пропонуються для здійснення забудови;

- інформація про рекламні засоби;

- перелік розповсюджувачів реклами, що отримали дозвіл на розміщення зовнішньої реклами;

- перелік перевізників, що надають послуги пасажирського автомобільного транспорту, маршрути перевезення;

- відомості щодо комплексних схем розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності;

- реєстр боргових зобов'язань суб'єктів господарювання комунальної власності територіальної громади; фінансова звітність суб'єктів господарювання комунальної власності;

- перелік суб'єктів господарювання комунальної власності;

- перелік незадіяних земельних ділянок і майнових об'єктів (приміщень) комунальної форми власності, які можуть бути передані в користування (з даними про умови передачі об'єктів в оренду);

- перелік об'єктів комунальної власності;

- основні положення генеральних планів населених пунктів та детальних планів територій.

Вказаний запит зареєстрований 26.04.2016 за вхідним №1716(з).

Листом №09/023-1178 від 26.04.2016 Управління інформаційного забезпечення та доступу до публічної інформації апарату виконавчого органу Київської міської ради повідомлено позивача про надсилання за належністю запиту від 26.04.2016 за №1716(з) до Київської міської ради та зареєстрований останньою 25.05.2016.

Не отримавши відповідь на інформаційний запит №1, зареєстрований відповідачем 26.04.2016, позивач звернулась до суду із даним позовом.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, на виконання доручення керуючого справами Київської міської ради І. Хацевича даний запит був направлений на виконання до начальника управління адміністративного та господарського забезпечення Київської міської ради В. Смика та начальнику управління по роботі з кореспонденцією Київського міського голови та Київської міської ради С. Хорватовій.

На виконання зазначеного доручення була надана відповідь на запит листом №225-CK-1735 від 27.05.2016 та направлена ОСОБА_3 на електронну пошту і поштовим відправленням, що підтверджується витягом із журналу передачі кореспонденції через поштове відділення.

Так, у листі №225-CK-1735 від 27.05.2016 Київська міська рада повідомила, що за інформацією, яка перебуває у володінні Київської міської ради позивачу надаються гіперпосилання: htt://kmr.ov.ua/uk/content/fmansovi-resurs (в якості відповіді) на пункт 1.1 запиту №1. Також цим листом повідомляється, що решта запитуваної інформації перебуває у володінні Київської міської державної адміністрації структурних підрозділів (департаментів) та розташована за адресою: https://kievcitv.gov.ua.

Разом з тим, як зазначається у листі, з огляду на повноваження Київської міської державної адміністрації та її структурних підрозділів, з метою збереження коштів міського бюджету, недоцільним є дублювання інформації на офіційному сайті Київської міської ради.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про інформацію», інформація - будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Згідно з частиною другою статті 34 Конституції України, кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Цим конституційним положенням відповідають приписи Цивільного кодексу України, якими встановлено, що фізична особа має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію (абзац перший частини першої статті 302).

Згідно з частиною першою статті 5 Закону України «Про інформацію», кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, та інформації, що становить суспільний інтерес, визначає Закон України «Про доступ до публічної інформації» №2939-VI від 13.01.2011 (далі - Закон №2939-VI), відповідно до статті 2 якого метою цього Закону є забезпечення прозорості та відкритості суб'єктів владних повноважень і створення механізмів реалізації права кожного на доступ до публічної інформації.

За змістом статті 5 Закону №2939-VI доступ до інформації забезпечується, зокрема, шляхом надання інформації за запитами на інформацію.

Згідно із визначенням, наведеним в статті 1 Закону №2939-VI, публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

За цим визначенням можна виокремити такі ознаки публічної інформації:

1) готовий продукт інформації, який отриманий або створений лише в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством;

2) заздалегідь відображена або задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація;

3) така інформація знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень або інших розпорядників публічної інформації;

4) інформація не може бути публічною, якщо створена суб'єктом владних повноважень не під час виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків;

5) інформація не може бути публічною, якщо створена не суб'єктом владних повноважень.

Пунктом 1 частини першої статті 13 Закону №2939-VI, визначено, що розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються: суб'єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб'єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов'язковими для виконання.

Розпорядники інформації зобов'язані: вести облік запитів на інформацію; надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об'єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію (пункт 3, пункт 6 частин 1 статті 14 Закону №2939-VI).

Згідно з частиною першою статті 19 Закону №2939-VI, запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні.

Отже, запит на доступ до публічної інформації зводиться до прохання надати інформацію, якою вже володіє розпорядник. Закон №2939-VI, надає право доступу вже до існуючої інформації і не вимагає створення у відповідь на запит нової інформації.

Аналогічна позиція викладена у постанові Вищого адміністративного суду України від 11.07.2017 у справі №800/147/17.

Таким чином, публічною інформацією є те, що заздалегідь зафіксовано будь-якими засобами та на будь-яких носіях та знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації.

Дана позиція узгоджується з роз'ясненням Вищого адміністративного суду України, викладеним у постанові Пленуму №10 від 29.09.2016 «Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації».

При цьому, статтею 16 Закону №2939-VI, передбачено, що розпорядник інформації відповідає за визначення завдань та забезпечення діяльності структурного підрозділу або відповідальної особи з питань доступу до публічної інформації розпорядників інформації, відповідальних за опрацювання, систематизацію, аналіз та контроль щодо задоволення запиту на інформацію, надання консультацій під час оформлення запиту, а також за оприлюднення інформації, передбаченої цим Законом.

Запит, що пройшов реєстрацію в установленому розпорядником інформації порядку, обробляється відповідальними особами з питань доступу до публічної інформації.

Відповідно до пунктів 159, 160 Інструкції з діловодства в структурних підрозділах виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), районних в місті Києві державних адміністраціях, затвердженої розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27.02.2012 №320 документи, адресовані керівникам установи, а також такі, в яких не зазначено конкретну посадову особу або структурний підрозділ як адресат, підлягають попередньому розгляду в службі діловодства.

Метою попереднього розгляду документів є виокремлення таких, що потребують обов'язкового розгляду керівником установи, його заступниками або структурними підрозділами. Обов'язковому розгляду керівником установи підлягають акти органів державної влади та доручення вищих посадових осіб, запити, звернення, а також кореспонденція Верховної Ради України, Адміністрації Президента України, Кабінету Міністрів України, крім того, кореспонденція, що надходить від установ вищого рівня; рішення органів місцевого самоврядування, а також найважливіші документи, які містять інформацію з основних питань діяльності установи і потребують вирішення безпосередньо керівником. Інші документи передаються заступникам керівника або структурним підрозділам (виконавцям) відповідно до їх функціональних обов'язків.

Частиною 3 статті 22 Закону №2939-VI, встановлюється, що розпорядник інформації, який не володіє запитуваною інформацією, але якому за статусом або характером діяльності відомо або має бути відомо, хто нею володіє, зобов'язаний направити цей запит належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача. У такому разі відлік строку розгляду запиту на інформацію починається з дня отримання запиту належним розпорядником.

Як встановлено судом першої інстанції, що запит позивача, адресований Київському міському голові Кличко В.В. першочергово підлягає попередньому розгляду в службі діловодства.

Оскільки, даний запит не було віднесено до такого, що підлягає обов'язковому розгляду керівником установи - Київським міським головою Кличко В.В., останній був направлений листом від 26.04.2016 №09/023-1178 Управлінням інформаційного забезпечення та доступу до публічної інформації апарату виконавчого органу Київської міської ради до Київської міської ради, а 25.05.2016 на виконання доручення керуючого справами Київської міської ради І. Хацевича запит був направлений на виконання до начальника управління адміністративного та господарського забезпечення Київської міської ради В. Смика та начальнику управління по роботі з кореспонденцією Київського міського голови та Київської міської ради С. Хорватовій.

На виконання зазначеного доручення відповідь була надана на запит позивача листом №225-CK-1735 від 27.05.2016 та направлена на електронну пошту позивача, а також поштовим відправленням, що підтверджується витягом із журналу передачі кореспонденції через поштове відділення.

Зазначені обставини не заперечуються представником позивача, яким також визнається факт отримання відповіді на запит №1, однак, представник позивача наполягає на допущені відповідачем у спірних правовідносинах бездіяльності, яка полягає у ненаданні відповіді на запит №1 від 25.04.2016, оскільки відповідачем, на переконання представника позивача, не виконано вимоги постанови Кабінету Міністрів України №835 від 21.10.2015 в частині забезпечення протягом шести місяців оприлюднення та подальше оновлення на своїх офіційних веб-сайтах наборів даних згідно з Положенням, затвердженим цією постановою. При цьому, позивачем не ставиться питання щодо оцінки судом дотримання строків надання відповіді на запит та/або повноти відповіді на нього.

Як вбачається зі змісту запиту №1 від 25.04.2016, позивач просила надати інформацію стосовно місця розташування на офіційному веб-сайті Київської міської ради публічної інформації у формі відкритих даних, перелік яких наведений у запиті (13 пунктів) та відповідає тому переліку, що викладений у розділі «Органи місцевого самоврядування» Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №835 від 21.10.2015.

Відповідно до пункту 3 Положення «Про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №835 від 21.10.2015 розпорядники інформації згідно з цим Положенням оприлюднюють у формі відкритих даних набір даних, визначений у переліку наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, згідно з додатком, а також будь-які інші наявні дані, що відповідають визначенню публічної інформації у формі відкритих даних.

При цьому, у п. 2 Преамбули до вказаного Положення, зазначено, що розпорядникам інформації, визначеним Законом України «Про доступ до публічної інформації», забезпечити протягом шести місяців оприлюднення та подальше оновлення на своїх офіційних веб-сайтах наборів даних згідно з Положенням, затвердженим цією постановою.

Згідно з п.12.3 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації» №10 від 29.09.2016 за змістом пункту 1 частини першої статті 22 Закону №2939-VI у задоволенні запиту може бути відмовлено лише у разі наявності одночасно двох умов: відсутності інформації у володінні розпорядника інформації та відсутності у нього обов'язку володіти нею. Якщо інформація відсутня, але розпорядник зобов'язаний нею володіти, то згідно із принципом законності він повинен усунути порушення закону та вжити заходів щодо набуття (створення) запитаної інформації, продовживши у разі необхідності строк розгляду запиту на інформацію.

Як встановлено судом першої інстанції, запит ОСОБА_3 №1 від 25.04.2016 був переданий на опрацювання і надання відповіді по суті поставлених у ньому питань до Управління інформаційного забезпечення та доступу до публічної інформації апарату виконавчого органу Київської міської ради, про що листом від 26.04.2016 №09/023-1178 було повідомлено позивача.

Листом №225-CK-1735 від 27.05.2016 Київської міською радою надано відповідь, в якій на прохання позивача за інформацією, яка перебуває у володінні Київської міської ради надано гіперпосилання: htt://kmr.ov.ua/uk/content/fmansovi-resurs (в якості відповіді) на пункт 1.1 запиту та повідомлено, що решта запитуваної інформації перебуває у володінні Київської міської державної адміністрації структурних підрозділів (департаментів) та розташована за адресою: https://kievcitv.gov.ua.

Вказана відповідь направлена ОСОБА_3 на електронну пошту і поштовим відправленням, що підтверджується належними, достатніми і допустимими доказами.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, позивачем у даній справі оскаржуються не дії відповідача щодо реалізації приписів постанови Кабінету Міністрів України «Про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних» №835 від 21.10.2015, а бездіяльність відповідача, щодо ненадання запитуваної інформації на інформаційний запит №1 від 25.04.2016.

Визначення обсягу вимог, що підлягають судовому захисту є диспозитивним правом позивача. При цьому, підстави, з якими позивач пов'язує виникнення у нього права на звернення до суду і для задоволення його вимог визначаються позивачем самостійно. Суд під час прийняття постанови вирішує, зокрема, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються і яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин (стаття 244 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до пунктів 1, 3 частини 2 статті 129 Конституції України та частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на встановлені у справі обставини та положення законодавства в редакції на момент виникнення спірних правовідносин, враховуючи відсутність інших доводів позивача на обґрунтування даних позовних вимог, суд першої інстанції вірно встановив, що вимоги позивача є недоведеними, а позов таким, що не підлягає задоволенню з наведених вище підстав.

Не заслуговують на увагу, зважаючи на предмет дослідження у цій справі, і доводи представника позивача щодо іншого запиту за №2, що також був направлений позивачем Голові Київської міської ради 25.04.2016 (зареєстрований 26.04.2017 за №1717(з)) щодо отримання інформації, перелік якої також викладений у постанові Кабінету Міністрів України №835 від 21.10.2015, оскільки правомірність дій відповідача по наданню відповіді на цей запит оцінювалась судами (постанова Окружного адміністративного суду від 14.09.2016 та постанова Київського апеляційного адміністративного суду від 03.11.2016) у адміністративній справі №826/7158/16.

Враховуючи, що підстав для задоволення апеляційної скарги немає, а тому вимога апелянта про стягнення з місцевого бюджету на користь ОСОБА_3 витрати на правову допомогу не підлягє задоволенню.

За таких обставин, апеляційна скарга є необґрунтованою, її доводи не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду, не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому у її задоволенні необхідно відмовити, а рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 - залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 06.06.2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді І.В. Федотов

А.Ю. Коротких

Повний текст постанови виготовлено 21 листопада 2018 року.