Справа № 823/1016/18
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2018-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/1016/18 Суддя першої інстанції: Гаращенко В.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2018 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Горяйнова А.М.,

суддів - Кузьмишиної О.М. та Коротких А.Ю.,

за участю секретаря - Казюк Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни та Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 16 травня 2018 року, яке оголошене о 10 год. 35 хв. та складене у повному обсязі 05 червня 2018 року, у справі за адміністративним позовом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни, за участю третіх осіб - ОСОБА_2 та Державної архітектурно-будівельної інспекції України, про скасування рішення,

ВСТАНОВИЛА:

У лютому 2018 року Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради звернувся до суду з позовом, у якому просив скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Ільченко І.С. від 01 грудня 2017 року № 1413.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 16 травня 2018 року вказаний адміністративний позов було задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С. та Державна архітектурно-будівельна інспекція України подали апеляційну скаргу, в якій просять скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову. Свої вимоги обґрунтовують тим, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права. Скаржники вказують на те, що будівельний паспорт може бути виданий виключно у разі розташування на земельній ділянці одного будинку. Також відповідачі зазначають, що наміри забудови земельної ділянки не відповідають плану зонування території м. Черкаси, а надані документи про право власності на земельну ділянку не завірені належним чином.

Позивач надіслав відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначив, що наміри ОСОБА_2 щодо забудови земельної ділянки відповідають плану зонування. Також позивач вважає помилковими твердження відповідача про здійснення будівництва на земельній ділянці саме групи будівель.

Під час судового засідання представник скаржників підтримала апеляційну скаргу та просила суд її задовольнити з підстав, викладених у ній.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти апеляційної скарги та просив суд відмовити у її задоволення посилаючись на те, що суд першої інстанції прийняв законне і обґрунтоване рішення, а підстави для його зміни чи скасування відсутні.

ОСОБА_2 був належним чином повідомлений про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, проте у судове засідання не з'явився та про причини неявки суду не повідомив. За таких обставин колегія суддів, керуючись ч. 2 ст. 313 КАС України, вирішила розглядати справу за відсутності вказаної третьої особи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників скаржників та позивача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С. та Державної архітектурно-будівельної інспекція України залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 16 травня 2018 року - без змін виходячи із наступного.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами даної справи не заперечується, що Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради на замовлення ОСОБА_2 видав будівельний паспорт від 26 травня 2017 року № 1332-бп на будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1.

Головні інспектори будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Ільченко І.С. та Шинкарук С.М. провели перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, за результатами якої склали акт від 22 листопада 2017 року. Вказана перевірка була проведена в порядку нагляду відповідно до ст. 411 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі вказаного акту перевірки головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Ільченко І.С. (далі - інспектор) прийняла рішення від 01 грудня 2017 року № 1413 про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 26 травня 2017 року № 1332-бп.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Інспектор і Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення про задоволення адміністративного позову Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради, суд першої інстанції виходив з того, що будівельний паспорт від 26 травня 2017 року № 1332-бп був виданий ОСОБА_2 з дотриманням вимог закону, а підстави для його скасування у інспектора були відсутні. Також суд першої інстанції зазначив, що інспектор будівельного нагляду не наділений повноваженнями щодо скасування дії будівельного паспорта.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення адміністративного позову, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Згідно з актом перевірки від 22 листопада 2017 року та рішенням від 01 грудня 2017 року № 1413 підставою для скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 26 травня 2017 року № 1332-бп стало те, що він прийнятий з порушенням п. 1.2 розділу І, п. 2.1, п. 2.9 розділу ІІ Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року № 103 (далі - Порядок).

Відповідно до п. 1.2 Порядку будівельний паспорт забудови земельної ділянки визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

В акті від 22 листопада 2017 року зазначено, що під час проведення перевірки було встановлено видачу будівельного паспорта для будівництва житлового будинку на земельній ділянці з вже існуючим житловим будинком. Також акт містить посилання на те, що дія Порядку поширюється на будівництво індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку, а не групи зазначених будівель.

На думку відповідачів, у такому випадку ОСОБА_2 необхідно було здійснювати будівництво після одержання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

Під час розгляду і вирішення даної справи суд першої інстанції врахував, що наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року № 109 було затверджено Перелік об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються (далі - Перелік). Зазначений наказ був чинним на час видачі третім особам будівельного паспорту від 26 травня 2017 року № 1332-бп.

Згідно з п. 24 вказаного Переліку містобудівні умови та обмеження не надаються у разі будівництва садибних (котеджних) житлових будинків, дачних та садових будинків загальною площею до 300 м2 з числом надземних поверхів не більше двох, в тому числі з господарськими будівлями та спорудами, індивідуальними гаражами в межах відведення земельних ділянок без зміни цільового та функціонального призначення, що визначається будівельним паспортом земельної ділянки, крім проектної документації на будівництво групи будинків (два будинки і більше).

Здійснивши аналіз п. 1.2 Порядку та п. 24 Переліку у сукупності суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку про те, що чинним на момент виникнення спірних правовідносин законодавством допускалася видача будівельного паспорту на будівництво садибних (котеджних) житлових будинків, дачних та садових будинків загальною площею до 300 кв. м з числом надземних поверхів не більше двох, в тому числі з господарськими будівлями та спорудами, індивідуальними гаражами в межах відведення земельних ділянок без зміни цільового та функціонального призначення, що визначається будівельним паспортом земельної ділянки. Заборона видачі будівельного паспорту стосувалася виключно випадку будівництва групи будинків (двох будинків і більше). При цьому, жодних застережень щодо неможливості видачі будівельного паспорту на будівництво садибного (котеджного) житлового будинку у межах домоволодіння у випадку розташування на території останнього інших житлових будинків чинне законодавство не містить. Визначальною та основною умовою отримання будівельного паспорту на таке будівництво є те, що об'єкт повинен відповідати вимогам п. 24 Переліку № 109 та п. 2.1 Порядку № 103, не включаючи при цьому будівництво групи будинків.

Такий висновок суду першої інстанції відповідає правовій позиції Верховного Суду, що викладена у постанові від 18 жовтня 2018 року у справі № 823/1004/18.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ситуаційного плану, ескізних намірів забудови та схеми забудови на земельній ділянці заплановане будівництво одного двоповерхового житлового будинку площею 246 кв. м.

Згідно з державним актом на право власності на земельну ділянку будівництво буде здійснюватися на земельній ділянці з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

У відповідності до фрагменту плану зонування території м. Черкаси вказана земельна ділянка знаходиться у межах функціональної зони: Ж-4п - зона змішаної багатоповерхової житлової забудови та громадської забудови.

Планом зонування території м. Черкаси передбачено, що супутнім видом використання зазначеної зони є будівництво 1-4 поверхових індивідуальних житлових будинків, що існували на території зони на момент розроблення зонінгу. Згідно з п. 3 розділу 5.3 Плану зонування території м. Черкаси у зазначеній зоні дозволяється капітальний ремонт та експлуатація будівель і споруд, які не відповідають вимогам Плану зонування території (зонінгу), а також їх реконструкція і технічне переоснащення, якщо це не призведе до збільшення невідповідностей зонінгу. Ніяка будівля або споруда, що не відповідає вимогам зонінгу, не може бути змінена на іншу будівлю чи споруду, що також не відповідає вимога зонінгу.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_2 був виданий будівельний паспорт на здійснення реконструкції гаражу та сараю під один житловий будинок.

Отже, наміри забудови земельної ділянки відповідають зонінгу, оскільки передбачається реконструкція існуючих будівель, які відповідають супутньому виду використання зони, під двоповерховий житловий будинок, який також відповідає виду використання зони Ж-4п.

Також колегія суддів звертає увагу на те, що у рішенні від 01 грудня 2017 року № 1413 не зазначені фактичні підстави для скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 26 травня 2017 року № 1332-бп. Разом з тим, зазначене рішення було прийняте на підставі акту перевірки від 22 листопада 2017 року. У свою чергу, у вказаному акті в якості порушення зазначено виключно про те, що будівництво планується здійснити на земельній ділянці з вже існуючим житловим будинком.

Посилання на невідповідність намірів забудови Плану зонування території м. Черкаси, а також на відсутність завіреної копії документа про право власності на земельну ділянки у акті перевірки від 22 листопада 2017 року - відсутні.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Враховуючи, що невідповідність намірів забудови Плану зонування території м. Черкаси та неналежне завірення копії акту про право власності на земельну ділянку не були покладені в основу рішення від 01 грудня 2017 року № 1413, колегія суддів вважає необґрунтованими посилання скаржників на докази, які, на їхню думку, підтверджують такі обставини.

З огляду на викладене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що за своїми технічними характеристиками заявлений ОСОБА_2 до будівництва об'єкт відповідає вимогам пункту 1.2 Порядку № 103, у зв'язку з чим, зважаючи на відсутність у відповідача зауважень щодо поданих для отримання будівельного паспорта документів, були відсутні правові підстави для прийняття оскаржуваного рішення від 01 грудня 2017 року № 1413 про скасування дії будівельного паспорта.

Разом з тим, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про те, що інспектор не наділений повноваженнями скасовувати будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 26 травня 2017 року № 1332-бп.

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 411 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 411 вказаного Закону з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

Положеннями п. 6 ч. 4 ст. 411 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 зазначеного Закону надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Отже, видача будівельного паспорту є одним із рішень, що приймаються об'єктами нагляду відповідно до визначених Законом повноважень та дію якого може бути скасовано суб'єктом нагляду у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Разом з тим, помилковий висновок суду першої інстанції щодо відсутності у суб'єкта нагляду повноважень скасовувати дію будівельного паспорта, не призвів до неправильного вирішення справи та не впливає на законність рішення суду про задоволення адміністративного позову, у зв'язку з чим не може бути підставою для скасування рішення суду від 16 травня 2018 року.

Також колегія суддів враховує висновки Верхового Суду, викладені у постанові від 18 жовтня 2018 року у справі № 813/2243/17, щодо можливості оскарження об'єктом нагляду рішень, прийнятих суб'єктом державного архітектурно-будівельного нагляду, а також щодо публічно-правового характеру правовідносин, що виникають між ними.

Отже, доводи апеляційної скарги інспектора та Державної архітектурно-будівельної інспекція України не спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в рішенні від 16 травня 2018 року, та не можуть бути підставами для його скасування.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, надав належну оцінку дослідженим доказам та прийняв рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права. У зв'язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу інспектора та Державної архітектурно-будівельної інспекція України залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 16 травня 2018 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни та Державної архітектурно-будівельної інспекції України - залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 16 травня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А.М. Горяйнов

Судді О.М. Кузьмишина

А.Ю. Коротких

Постанова складена у повному обсязі 20 листопада 2018 року.

v