Справа № 473/3346/18
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2018-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 листопада 2018 р.м.ОдесаСправа № 473/3346/18

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Вуїв О.В.

П'ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

доповідача - судді Турецької І.О.

суддів - Стас Л.В., Шеметенко Л.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на рішення Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 21 вересня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

У березні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (далі - Управління ДАБІ), в якому просив:

- визнати незаконною та скасувати постанову Управління ДАБІ по справі про адміністративне правопорушення №77 від 22.08.2018 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що оскаржувана постанова прийнята відповідачем необ'єктивно, без повного та всебічного з'ясування усіх обставин у справі, оскільки припис органу державного архітектурно-будівельного контролю не виконаний з об'єктивних причин. Також вважає, що розгляд справи про адміністративне правопорушення проведено відповідачем з грубим порушенням вимог КУпАП, зокрема неповноважною особою, без сповіщення про день, час та місце розгляду справи, без урахування особи порушника.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 21 вересня 2018 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Суд визнав незаконною та скасував оскаржувану постанову, а справу направив на новий розгляд до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої виходив з того, що оскільки припис контролюючого органу не виконаний позивачем з незалежних від нього причин, розгляд справи про адміністративне правопорушення проведено з порушення вставленої процедури, оскаржувана постанова є незаконною та підлягає скасуванню.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та відзиву (заперечень).

26 жовтня 2018 року на адресу апеляційного суду надійшла скарга Управління ДАБІ на рішення Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 21 вересня 2018 року.

В апеляційній скарзі, посилаючись на неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, апелянт просить суд скасувати рішенням Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 21 вересня 2018 року та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги зазначив, що позапланова перевірка та розгляд справи про адміністративне правопорушення проведені у відповідності до вимог чинного законодавства. Вважає, що скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення не звільняє особу від обов'язку виконати припис органу державного архітектурно-будівельного контролю. Стверджує, що матеріали перевірки направлялись позивачу рекомендованим листом з повідомленням.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 зазначив, що суд першої інстанції вірно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

У зв'язку з неприбуттям жодного з учасників справи у судове засідання належним чином повідомлених про дату, час і місце судового засідання, справа розглянута в порядку письмового провадження у відповідності до вимог статті 311 КАС України.

Фактичні обставини справи.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками житлового будинку АДРЕСА_1 (а.с.18).

Рішенням Апеляційного суду Миколаївської області від 13 липня 2009 року вищевказаний будинок розділений між співвласниками наступним чином: за позивачем визнано право власності на 33/100 частки будинку, а за ОСОБА_2 на 67/100 частки.

Також, судовим рішенням на позивача покладено обов'язок за власний кошт провести переобладнання будинку, а саме: в житловій кімнаті №2 встановити перегородку, згідно плану експертизи, в сінях а-1 з віконного отвіру обладнати вхідний дверний отвір, між сіньми а-1 та житловою кімнатою № 2 обладнати дверний отвір (а.с.17).

У липні 2017 року ОСОБА_1 розпочав будівельні роботи з переобладнання житлового будинку.

12 липня 2017 року на адресу Управління ДАБІ надійшла скарга ОСОБА_2 з проханням провести перевірку законності проведення позивачем будівельних робіт (а.с.32-33).

30 жовтня 2017 року посадовими особами Управління ДАБІ проведено позапланову перевірку вказаного вище об'єкту будівництва, за результатами якої складено акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення, а також припис №199, яким ОСОБА_1 зобов'язано у строк до 29 грудня 2017 року оформити та надати до контролюючого органу документи, що дають право на проведення будівельних робіт: повідомлення про початок виконання будівельних робіт та будівельний паспорт забудови земельної ділянки.

З матеріалів справи вбачається, що матеріали позапланової перевірки від 30.10.2017 року, в тому числі, припис №199 були направлені суб'єкту містобудування поштою, однак докази у підтвердження отримання позивачем відповідного поштового відправлення у справі відсутні.

29 січня 2018 року контролюючим органом повторно проведено позапланову перевірку об'єкту будівництва з питань виконання суб'єктом містобудування вимог припису №199 від 30.10.2017 року, за результатами якої складено акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення, а також припис №2, яким ОСОБА_1 зобов'язано у строк до 29 березня 2018 року оформити та надати до контролюючого органу документи, що дають право на проведення будівельних робіт, а у разі їх неотримання повернути житловий будинок у попередній стан.

З матеріалів адміністративної справи вбачається, що матеріали позапланової перевірки, в тому числі, припис №2 від 29.01.2018 року були направлені суб'єкту містобудування поштовим зв'язком, однак докази у підтвердження отримання адресатом поштового відправлення у справі відсутні.

Також, у справі наявний лист Вознесенського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області №12729/19-17 від 11.06.2018 року, в якому начальник відділу поліції повідомив Управління ДАБІ про невручення адресату поштового відправлення (а.с.90).

10 серпня 2018 року Управлінням ДАБІ на підставі наказу №976 від 08.09.2015 року та направлення №215 від 02.08.2018 року в чергове проведено позапланову перевірку об'єкту будівництва, з питань виконання суб'єктом містобудування припису №2 від 29.01.2018 року, за результатами якої складено акт перевірки, припис №85 та протокол про адміністративне правопорушення, в якому зафіксовано факт невиконання ОСОБА_1 вимог припису органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення від 10.08.2018 року вбачається, що позивач не був присутній при підписанні матеріалів перевірки у зв'язку з чим, останні направлені йому поштовим зв'язком, однак докази у підтвердження отримання адресатом поштового відправлення у справі відсутні. Також матеріали справи не містять докази сповіщення позивача про день, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення (а.с.79).

22 серпня 2018 року головним інспектором Управління ДАБІ Марштупа М.М. винесено постанову №77, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188 - 42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100 грн.

Законність та обґрунтованість наведеної постанови і є предметом спору у даній справі (а.с.91).

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Частина 2 статті 19 Конституції України: органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частина 1 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 року (далі - Закон № 3038-VI): управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Частина 1 ст. 41 Закону № 3038-VI: державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року (далі - Порядок №553)

Пункт 5 Порядку №553: державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пункт 7 Порядку №553: підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Підпункт 2 п.11 Порядку №553: посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Пункт 17 Порядку №553: у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Пункт 21 Порядку №553: якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Стаття 254 КУпАП: про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Стаття 244-6 КУпАП: від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право, зокрема, головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляд щодо об'єктів, розташованих у межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Частина 1 ст. 256 КУпАП: у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Стаття 268 КУпАП: особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Стаття 278 КУпАП: орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Стаття 283 КУпАП: розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення.

Позиція апеляційного суду.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для проведення Управління ДАБІ 10.08.2018 року позапланової перевірки, вказаного об'єкту будівництва стало необхідність перевірки виконання ОСОБА_1 вимог припису №2 від 29.01.2018 року.

Разом з тим, колегією суддів встановлено, що матеріали справи не містять жодних доказів у підтвердження отримання ОСОБА_1 припису №2 від 29.01.2018 року, або ознайомлення з його змістом.

За наведених обставин, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що Управління ДАБІ за відсутності доказів отримання позивачем вказаного вище припису немало правових підстав для призначення та проведення наступної позапланової перевірки 10.08.2018 року.

Крім того, судом апеляційної інстанції встановлено, що матеріали справи не містять жодних доказів у підтвердження ознайомлення ОСОБА_1 з матеріалами перевірки від 10.08.2018 року, зокрема, з актом перевірки, приписом та протоколом про адміністративне правопорушення, або відмови особи від їх підпису та отримання, в тому числі, внаслідок направлення рекомендованим листом з повідомленням, або в інший спосіб.

Більш того, колегія суддів зазначає, що матеріали перевірки від 10.08.2018 року містять записи про відсутність ОСОБА_1 під час їх підпису, що ставить під сумнів доводи контролюючого органу щодо оформлення цих документів у присутності власника об'єкта будівництва.

Також, матеріали справи не містять жодних доказів сповіщення ОСОБА_1 про розгляд справи про адміністративне правопорушення на 22 серпня 2018 року, дотримання якої є обов'язковою умовою при вирішення такої категорії справ.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що зазначені апелянтом в апеляційній скарзі доводи з приводу дотримання Управлінням ДАБІ порядку проведення перевірки та розгляду справи про адміністративне правопорушення не знайшли свого підтвердження в процесі розгляду даної справи.

Колегія суддів також погоджується з судом першої інстанції, що головний інспектор Управління ДАБІ Марштупа М.М., з урахуванням приписів статті 244-6 КУпАП має повноваження з розгляду справи про адміністративне правопорушення, тому вказаний довід позивача є таким, що не ґрунтується на законодавчих нормах.

За наведених вище обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Викладені апелянтом доводи є безпідставними та обґрунтовано спростовані судом першої інстанції, а, отже, підстави для скасування чи зміни оскаржуваного рішення відсутні.

Згідно ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Стаття 272 КАС України встановлює особливості апеляційного та касаційного оскарження судових рішень в окремих категоріях адміністративних справ.

Частиною 3 статті 272 КАС України визначено, що судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених статтями 273-277, 282-286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Отже, нормами КАС України не передбачено можливості оскарження в касаційному порядку судових рішень суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Керуючись ст.ст. 272, 286, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області - залишити без задоволення.

Рішення Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 21 вересня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Доповідач - суддя І.О. Турецька

суддя Л.В. Стас

суддя Л.П. Шеметенко