Справа № 523/12780/18
Суддя: Бабаков В. П.
Дата ухвалення: 2018-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/523/248/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" листопада 2018 р.Суворовський районний суд м. Одеси у складі:

головуючий суддя Бабаков В.П.,

при секретарі Мельніченко Г.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Одесі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправної ти скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вищевказаним адміністративним позовом. Позовні вимоги мотивовані тим, що постановою головного інспектора Олещука Ю.А. від 11.07.2018р. на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800грн. за ч.1 ст.18242 КУпАП. Згідно зазначеної постанови, позивачу видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.05.2018р. №б/н на обєкті будівництва за адресою: Одеська область, Лиманський район, с. Фонтанка, вул. Дачна, буд.60. Позивач вказаний припис не виконав, чим порушив пп.а п.3 ч.3 ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ за №553 від 23.05.2011р. Однак він вважає дану постанову неправомірною, оскільки відсутній склад адміністративного правопорушення, а також позивача позбавлено права бути присутнім при проведенні перевірки та розгляді справи. На підставі викладеного, позивач просить суд дану постанову скасувати, а також поновити строк для звернення до суду з даним позовом.

Позивач в судове засідання подав заяву про розгляд справи за його відсутності, на позові наполягав.

Представник відповідача в судовому засідання не зявився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Відзиву від відповідача на позов до суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідачем видано припис про усунення позивачем порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.05.2018р. №б/н на обєкті будівництва за адресою: Одеська область, Лиманський район, с. Фонтанка, вул. Дачна, буд.60, з його виконання у пятнадцятиденний термін(до 08.06.2018р.) та обовязковою умовою повідомити про це відповідача.

27.06.2018р. за результатами перевірки головним інспектором Олещуком Ю.А. складено акт про невиконання вищевказаного припису, а також, протокол про адміністративне правопорушення.

11.07.2018р. Департаментом прийнято постанову №340, якою на позивача накладено штраф у розмірі 6800грн. за правопорушення, передбачене ч.2 ст.18842 КУпАП.

Суд вважає, що зазначену вище постанову неправомірною з огляду на наступне.

Відповідно до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 року № 533, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки, що кореспондує повноваженню суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень. Згідно з п. 9 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. Пунктом 13 Порядку встановлено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Ч.1 ст. 18842 КУпАП встановлено, що суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за невиконання законних вимог(приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю. Таким чином, відповідальність передбачена саме за не виконання приписів, з якими особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ознайомлена.

Виходячи з аналізу даної норми, об'єктивна сторона зазначеного правопорушення може полягати як у активних діях, так і у пасивній поведінці, наслідком якої є невиконання законних приписів. Таким чином, для визнання особи винною у вчиненні такого правопорушення вона повинна бути щонайменше обізнана із винесенням приписів та ознайомлена з їх змістом.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, позивач не був належним чином повідомлений про винесення припису, його зміст та строки виконання.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідачем було протиправно встановлено порушення позивачем у сфері містобудівної діяльності щодо невиконання законних вимог(приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.280 КУпАП орган(посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст.252 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

При цьому суд приймає до уваги, що у відповідності зі ч.2 ст.77 КАС в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Як зазначено в рішенні Конституційного Суду України от 22 грудня 2010 року №23-рп/2010, - адміністративна відповідальність в Україні і процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах і правових презумпціях.

Однією з таких правових презумпцій є закріплена у ст.62 Конституції України презумпція невинуватості, згідно якої особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доказана у встановленому законом порядку.

Таким чином, враховуючи викладене, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, суд вважає, що інспектор не дослідив всебічно та повно всіх обставин справи, а тому помилково встановив наявність дій та(або) бездіяльності позивача, тобто обєктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 18842 КУпАП.

За таких обставин, суд доходить висновку, що позовні вимоги повністю підтверджуються матеріали справи та підлягають задоволенню.

Крім того, суд вважає за можливе поновити позивачу строк для звернення з даним позовом, оскільки з матеріалами справи про адміністративне правопорушення позивач ознайомився тільки 05.09.2018р., а з позовом звернувся відразу ж 14.09.2018р.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.18842,252,268,278,280 КУпАП,ч.2 ст.77,ч.9 205,241-246 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправної ти скасування постанови про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову головного інспектора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2 по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 №340 від 11.07.2018р.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 19.11.2018р.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя