Справа № 823/999/18
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2018-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/999/18 Суддя (судді) першої інстанції: П.Г. Паламар
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Парінова А.Б.,

суддів: Губської О.А., Пилипенко О.Є.,

при секретарі судового засідання Гужві К.М.,

за участю представників учасників справи:

від позивача: Луговський О.С.,

від відповідача: ОСОБА_3,

від третіх осіб: не з'явились

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10 травня 2018 р. у справі за адміністративним позовом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління ДАБІ у Черкаській області Ільченко І.С. треті особи: ОСОБА_5, Державна архітектурно-будівельна інспекція України про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду надійшов позов Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С. про скасування рішення від 01.12.2017 № 1414.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 10 травня 2018 року у задоволенні адміністративного позову було відмовено повністю.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду, Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначає, що оскільки проектна документація передбачає будівництво лише одного житлового будинку з мансардою, а не групи будинків, будівельний паспорт видано на підставі Порядку видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року №103, правомірно.

Крім того, позивач звертає увагу суду апеляційної інстанції на ненадання Черкаським окружним адміністративним судом належної оцінки характеристикам об'єкта, на який видавався будівельний паспорт.

Відповідачем та третьою особою - Державною архітектурно-будівельною інспекцією України подано відзив на апеляційну скаргу у якому останні просять відмовити в її задоволенні та залишити без змін рішення суду першої інстанції.

В обґрунтування правової позиції зазначають, що зблоковані будинки відносяться до багатоквартирних житлових будинків, БП № 1333-бп видавався на двоквартирний житловий будинок зблокованого типу.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач та третя особа акцентують увагу суду, що оскільки індивідуальний (садибний) житловий будинок та зблокований житловий будинок є різними видами будинків тому будівельний паспорт може бути видано лише на індивідуальний (садибний) житловий будинок.

Разом з цим, зауважують, що оскільки у результаті реалізації намірів будівництва на земельній ділянці будуть розташовані два житлові будинки, то для будівництва другого з них мало бути видано містобудівні умови та обмеження, а не будівельний паспорт, чим порушено вимоги п. 1.2 затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року №103 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

У межах встановленого судом строку відзиву на апеляційну скаргу від інших учасників не надійшло.

При цьому, треті особи: Державна архітектурно-будівельна інспекція України та ОСОБА_5, які були належним чином повідомлені про час і місце розгляду апеляційної скарги, явку уповноважених представників до суду не забезпечили та про причини їх неявки суду не повідомили.

Керуючись ч. 2 ст. 313 КАС України колегія суддів вирішила розглядати справу за відсутності представників вказаних осіб.

Заслухавши суддю - доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_5 є власником земельної ділянки площею 0,0475 га, кадастровий НОМЕР_1, розташованої за адресою: АДРЕСА_1.

24.05.2017 ОСОБА_5 звернулася до виконавчого комітету Черкаської міської ради з заявою про видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки загальною площею 0,0085 га, яка розташована у м. Черкасах вул. Чучупаків Братів, 45, для одноповерхового житлового будинку з мансардою. До вказаної заяви третьою особою було додано, зокрема, ескізні проекти.

За наслідками розгляду даної заяви 26.05.2017 управлінням планування та архітектури Департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради ОСОБА_5 було видано будівельний паспорт № 1333-бп на будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1.

22.11.2017 головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С. та Шинкарук С.М. проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. За її результатами, складено акт, у відповідності до якого виявлено порушення положень порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, а саме: будівельний паспорт видано на забудову, яка не підпадає під дію Порядку, а саме на багатоквартирний житловий будинок до складу якого входить більш ніж одна квартира, що є порушенням вимог п. 1.2 розділу І Порядку № 103.

01.12.2017 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С., на підставі акту перевірки, винесено рішення № 1414, про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 26.05.2017 №1333-бп.

Позивач, вважаючи рішення вказане рішення незаконним, звернувся із адміністративним позовом до суду.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що оскільки на території однієї земельної ділянки здійснюється будівництво двох житлових будинків, що внаслідок недотримання будівельних норм матиме наслідком виникнення небезпеки для життя та здоров'я людини, будівельний паспорт був виданий без достатніх на те правових підстав, що свідчить про обґрунтованість його скасування за результати державного нагляду.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закону України № 3038-VІ), управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, іншими спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Згідно зі ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (ч.1).

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду № 698, яким також передбачено, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду в областях шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок (п.2 Порядку № 698).

Відповідно до п.3 цього Порядку одним із основних завдань нагляду є скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів.

Пунктами 4, 5 Порядку № 698 передбачено, що з метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду перевіряють, зокрема, законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право, у тому числі, скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Відповідно до п. 23 Порядку № 698 за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки.

Як вже зазначалось, 01.12.2017 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С., на підставі акту перевірки, винесено рішення № 1414, про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 26.05.2017 № 1333-бп.

Вирішуючи питання щодо правомірності вказаного рішення колегія суддів виходить з наступного.

Частиною 1 статті 27 Закону України № 3038-VІ передбачено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Видача будівельного паспорта відбувається відповідно до спеціально затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства №103 від 05.07.2011 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - Порядок №103).

Зі змісту пункту 1.1 Порядку № 103 цей Порядок розроблений відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб'єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

За приписами пункту 1.2 Порядку № 103 будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Згідно пункту 1.4 Порядку № 103 від 05.07.2011, розроблення будівельного паспорта здійснюється в межах населених пунктів відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні.

Відповідно до положень статей 17, 18, 19 Закону України № 3038/VІ, до містобудівної документації на місцевому рівні належать: генеральний план, план зонування, детальний план території.

Як було встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, згідно Плану зонування території м. Черкаси, затвердженого рішенням Черкаської міської ради № 2-513 від 04.12.2014, земельна ділянка по АДРЕСА_1, відноситься до зони Ж-4(Ж-1) - зона змішаної багатоповерхової житлової забудови та громадської забудови (Зона садибної забудови).

Переважними видами використання зони Ж-4 є зона змішаної багатоповерхової житлової забудови та громадської забудови.

Відповідно до додатку "Б" ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення" (затвердженого наказом Державного комітету України будівництва та архітектури від 18 травня 2005 № 80), одноквартирний житловий будинок це індивідуальний житловий будинок, що має прибудинкову ділянку, зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається із двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю.

Дія ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" (затверджено наказом Держкоммістобудування від 17.04.1992 № 44) поширюються на проектування нових і реконструкцію існуючих міських і сільських поселень України.

Пунктом 3.3. ДБН 360-92** визначено, що розміщення нового житлового будівництва у містах повинне передбачатися як на вільних територіях, так і в районах реконструкції.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109 (чинного на момент видачі будівельного паспорта), затверджено Перелік об'єктів будівництва, проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються.

Відповідно до п. 24 Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109 (далі Перелік № 109) (чинного на час видачі будівельного паспорту), не потребує надання містобудівних умов і обмежень будівництво садибних (котеджних) житлових будинків, дачних та садових будинків загальною площею до 300 кв.м з числом надземних поверхів не більше двох, в тому числі з господарськими будівлям та спорудами індивідуальними гаражами в межах відведення земельних ділянок без зміни цільового та функціонального призначення, що визначається будівельним паспортом земельної ділянки, крім проектної документації на будівництво групи будинків (два будинки і більше).

Відповідно до п. 1.3 ДБН 360-92** основою проектування, планування і забудови міських і сільських поселень повинна бути попередньо розроблювана концепція їх соціально-економічного розвитку, яка забезпечить реалізацію прав і свобод населення відповідно до Конституції України.

Наявні в матеріалах справи документи свідчать про те, що по вул. Братів Чучупаків м. Черкаси розташовані дві земельні ділянки площею 0,034га та 0,0475га, які належать третій особі на праві приватної власності з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Будівельний паспорт виданий на забудову земельної ділянки площею 815 кв.м. Відповідно до ескізного проекту «Будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1» планується будівництво зблокованого житлового будинку площею 222 м. кв.

Крім того, відповідно до наявної в матеріалах справи експлікації приміщень визначеної в ескізному проекті будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1 колегією суддів встановлено, що вказаний будинок складається, зокрема, з двох тамбурів, двох топкових, двох гардеробів, двох санвузлів, двох кухонь, що також дає підстави для висновку про те, що зазначений об'єкт нерухомого майна складається із двох і більше квартир, тобто є будинком квартирного типу.

Статтею 58 Конституції України визначено, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.

На підставі викладеного, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що будівельний паспорт уповноваженим органом видано на будівництво житлового будинку, який фактично є зблокованим, розміщеним на двох прилеглих земельних ділянках, тоді як Порядок № 103 від 05.07.2011 визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Таким чином, оскільки Порядком № 103 не передбачено видачі будівельного паспорта на будівництво зблокованого житлового будинку, а вказаний об'єкт не входить до Переліку № 109 для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, видача будівельного паспорту третій особі ОСОБА_5 позивачем не узгоджується з вимогами діючого законодавства та нормативних актів, а тому вцдповідачем було правомірно прийняте оскаржуване рішення про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 26.05.2017 №1333-бп.

Отже, на підставі викладеного колегією суддів встановлено, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.

Згідно з частиною 1 статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, з огляду на зазначене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення суду першої інстанції необхідно залишити без змін.

Керуючись статтями 308, 313, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10 травня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді О.А. Губська

О.Є. Пилипенко

Повний текст постанови виготовлено 22.11.2018

v