Справа № 810/3631/18
Суддя: Терлецька О.О.
Дата ухвалення: 2018-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2018 року справа №810/3631/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду Терлецька О.О., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області до ПрАТ "Зернопродукт МХП" про застосування заходів реагування,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області з позовом до ПрАТ "Зернопродукт МХП", в якому просить суд застосувати до ПрАТ «Зернопродукт МХП» заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі ремонтної майстерні Липовецької філії ПрАТ «Зернопродукт МХП» за адресою: Вінницька область, Липовецький район, с. Росоша, вул. Грушевського, б/н шляхом відключення від джерела електроживлення та опломбування вхідних дверей, до повного усунення порушень законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, вказаних у позові, та автомобільного заправного пункту Липовецької філії ПрАТ «Зернопродукт МХП» за адресою: Вінницька область, Липовецький район, с. Троща, вул. Суворова, 1 шляхом відключення від джерела електроживлення та опломбування вхідних дверей, до повного усунення порушень законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, вказаних у позові.

Обґрунтування таких заходів зазначено, що під час проведення планової перевірки ПрАТ "Зернопродукт МХП" було виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю, а також здоров'ю людей та були зафіксовані в Акті перевірки.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.08.2018 відкрито спрощене провадження в даній адміністративній справі.

Відповідач правом, передбаченим статтею 162 Кодексу адміністративного судочинства України на подання відзиву на позов не скористався.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Згідно з вимогами ст. 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон № 877-У) 22 липня 2015 року здійснено планову перевірку Липовецької філії ПрАТ «Зернопродукт МХГІ». За результатами перевірки відповідно до п. 7 ст. 7 Закону № 877-У складено Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 22.07.2015 №26 (далі - Припис №26), яким встановлено терміни виконання виявлених порушень до 1 серпня 2015 року.

З 02 по 13 квітня 2018 року здійснено планову перевірку Липовецької філії ПрАТ «Зернопродукт МХП». За результатами перевірки складено акт від 13.04.2018 №61 (далі - Акт №61), в якому зафіксовані невиконані заходи згідно попередньої перевірки, а також нові порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки, виявлені в будівлі ремонтної майстерні за адресою: Вінницька область, Липовецький район, с. Росоша, вул. Грушевського, б/н (далі - майстерня) та в автомобільному заправному пункті за адресою: Вінницька область, Липовецький район, с. Троща, вул. Суворова, 1 (далі - АЗП):

1. Приміщення майстерні та АЗП не укомплектовано вогнегасниками згідно норм (Розділ 5 глава 3 п. 3.9 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України 30.12.2014 №1417, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 №252/26697 (далі - ППБУ) [п. 1 Припис №26; п. 2 Акт №61].

2. Дерев'яні елементи горищного покриття майстерні та будівлі АЗП не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (Розділ 3 глава 2 п. 2.5 ППБУ) [п. 7 Припис №26; п. З Акт №61].

3. На території АЗП пожежний щит недоукомплектований засобами пожежегасіння, а саме: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт. (Розділ 5 п. 3.11 ППБУ) [п. З Припис №26; п. 4 Акт №61].

4. Будівлю майстерні та будівлю АЗП не обладнано системами протипожежного захисту (Розділ 5 п. 1.2 ППБУ) [п. 6 Припис №26; п. 5 Акт №61].

5. Відсутнє обвалування АЗП (пп. 2 п. 9.2. гл. 9 розділ 6 ППБУ) [п. 9 Акт №61].

6. На АЗП відсутній запас вогнегасних речовин, а також засоби їх подавання в кількості, необхідній для гасіння пожежі в найбільшому резервуарі (пп. 11 п. 9.2 гл. 9 розділ 6 ППБУ) [п. 11 Акт №61].

7. В майстерні з'єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (Розділ 4 п. 1.6 ППБУ) [п. 8 Припис №26; п. 15 Акт №61].

8. В майстерні світильники підвішено безпосередньо на струмопровідні проводи (Розділ 4 п. 1.18 ППБУ) [п. 16 Акт №61].

9. В майстерні допускається використання світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків) (Розділ 4 п. 1.18 ППБУ) [п. 16 Припис №26; п. 17 Акт №61].

10. В майстерні електророзетки, вимикачі встановлено на горючі основи (Розділ 4 п. 1.17 ППБУ) [п. 12 Припис №26; п. 18 Акт №61].

11. В майстерні допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж (Розділ 4 п. 1.8 ППБУ) [п. 10 Припис №26; п. 19 Акт №61].

12. В майстерні відгалужувальні та з'єднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів (Розділ 4 п. 1.7 ППБУ) [п. 9 Припис №26; п. 20 Акт №61].

13. В операторській АЗП допускається використання світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків) (Розділ 4 п. 1.18 ППБУ) [п. 21 Акт №61].

14. В операторській АЗП світильники підвішено безпосередньо на струмопровідні проводи (Розділ 4 п. 1.18 ППБУ) [п. 22 Акт №61].

15. На будівлі майстерні та території АЗП не проведено перевірку пристроїв блискавкозахисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (Розділ 4 п. 1.21 ППБУ) [п. 24 Акт №61].

Припис від 22.07.2015 №26 вручено директору Липовецької філії ПрАТ «Зернопродукт МХП» Панасюку Є.М., про що свідчить його власноручний підпис.

Акт перевірки від 13.04.2018 №61 направлено рекомендованим листом 13 квітня 2018 року, зауважень або заперечень щодо змісту акту до Головного управління не надходило.

Враховуючи те, що під час проведення перевірки було виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в Акті перевірки, керуючись ст. 68 Кодексу цивільного захисту України ГУ ДСНС у Київські області звернулось з даним позовом до суду, в якому просить застосувати заходи реагування

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає про таке.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877). Відповідно до статті 1 цього Закону державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Заходами державного нагляду (контролю) - є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров'я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності, що передбачено частиною 1 статті 3 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до частини 4 статті 4 Закону № 877 виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

За приписами статті 39 Закону України "Про охорону праці" посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.

Згідно з пунктом 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як зазначено в частині 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання аб.2015 року, в частині неподання документа, що підтверджує присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси.

єкту нерухомогВодночас, суд звертає увагу на те, що відповідно до частини 5 статті 4 Закону № 877 повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Згідно з пунктом 2 статті 12 Закону № 877 у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання.

Відповідно до частини 7 статті 7 Закону № 877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд звертає увагу на те, що факт порушення відповідачем вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, підтверджується наявним у матеріалах справи, зокрема Актом перевірки, а також на те, що відповідач не спростував наявність порушень.

На підставі викладеного та оцінюючи у сукупності встановлені обставини і перевіривши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, які підлягають задоволенню.

Суд роз'яснює відповідачу, що у відповідності до частини дванадцятої статті 1832 Кодексу адміністративного судочинства України, особа має право подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).

Тобто, після усунення виявлених у ході перевірки порушень, відповідач зможе звернутися до Київського окружного адміністративного суду із заявою про скасування застосованих заходів реагування і додати до такої заяви докази усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Відповідно до частини другої статті 139 КАС України при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб'єкта владних повноважень, пов'язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб'єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб'єкта владних повноважень, пов'язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Згідно з пунктом 10 частини першої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України негайно виконуються постанови суду про повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо це загрожує життю та/або здоров'ю людей.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов - задовольнити.

Застосувати до ПрАТ «Зернопродукт МХП» заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі ремонтної майстерні Липовецької філії ПрАТ «Зернопродукт МХП» за адресою: Вінницька область, Липовецький район, с. Росоша, вул. Грушевського, б/н шляхом відключення від джерела електроживлення та опломбування вхідних дверей, до повного усунення порушень законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, вказаних у позові, та автомобільного заправного пункту Липовецької філії ПрАТ «Зернопродукт МХП» за адресою: Вінницька область, Липовецький район, с. Троща, вул. Суворова, 1 шляхом відключення від джерела електроживлення та опломбування вхідних дверей, до повного усунення порушень законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, вказаних у позові.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Терлецька О.О.