Справа № 320/6465/18
Суддя: Юрлагіна Т. В.
Дата ухвалення: 2018-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Дата документу 19.11.2018
Справа № 320/6465/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2018 року Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді - Юрлагіної Т.В.,

за участю секретаря - Бондаренко Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Мелітополі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради, в якому просить визнати дії відповідача протиправними та скасувати постанову №21 у справі про адміністративне правопорушення, винесену начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Коротковим Олександром Сергійовичем відносно ОСОБА_1, а також стягнути з відповідача усі судові витрати.

Адміністративний позов мотивований тим, що обставини, викладені у постанові про адміністративне правопорушення не відповідають дійсності, відсутні докази скоєння адміністративного правопорушення. При винесенні оскаржуваної постанови його не було ознайомлено з правами, передбаченими ст. 268 КУпАП, він не зміг надати пояснення. Крім того, позивач вказує на те, що на даний час на всій території України заборонені позапланові перевірки малого та середнього бізнесу, тому позапланова перевірка, проведена відповідачем, є, на думку позивача, грубим порушенням чинного законодавства.

21.08.2018 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін.

17.09.2018 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

17.09.2018 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив.

У судове засідання позивач не з'явився, але від нього надійшла заява з проханням розглядати справу за його відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає у повному обсязі. При ухваленні рішення просить врахувати відповідь заступника директора відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Оверчука О. № 1008-23.3/3680 від 30.10.2018 року, згідно з якою за результатами перевірки встановлені порушення вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та КУпАП посадовими особами відділу ДАБК Коротковим О.С. та Деревянко Ю.В. під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкті: торгівельний павільйон, АДРЕСА_1.

Представник позивача - адвокат ОСОБА_5 у судове засідання також не з'явилась, але від неї надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просить при ухваленні рішення також врахувати відповідь заступника директора відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Оверчука О. № 1008-23.3/3680 від 30.10.2018 року.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, але від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Згідно з наданим письмовим відзивом, позовні вимоги представник відповідача не визнав та у їх задоволенні просив відмовити. Пояснив, що відповідно до ч. 4 п. 7 Порядку № 553 (виявлення факту самочинного будівництва об'єкта) відповідачем було видано наказ та Направлення № 64 від 15.06.2018 року про проведення позапланової перевірки щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті «Торговельний павільйон» за адресою АДРЕСА_1 та проведена позапланова перевірка з 15.06.2018 по 27.06.2018 року. Твердження позивача, що на даний час на всій території України заборонено позапланові перевірки малого та середнього бізнесу, є хибним, оскільки, відповідно до ст.6 Закону /України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» зазначено, що «Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час проведення заходів нагляду (контролю) органами, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України». У Переліку органів державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», затвердженого Постановою КМУ від 18.12.2017 року за № 1104, зазначаються в тому числі і Держархбудінспекція та її територіальні органи. Позапланова перевірка проводилась в присутності власника об'єкта - ОСОБА_1. Під час проведення вищезазначеної перевірки було встановлено факт проведення самочинних будівельних робіт, а саме капітального ремонту, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням п.1 ч.1 ст. 34 та 4.1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Було встановлено факт наступних робіт: повна заміна плитки на підлозі, заміна утеплювача стін, заміна внутрішньої електромережі, заміна каналізаційної труби та улаштування санвузла, заміна пластику на фасаді, благоустрій прилеглої території. Відповідно до ДБН-А.2.2-3: 2014 капітальний ремонт - це сукупність робіт на об'єкті будівництва введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин. Таким чином, твердження позивача, що він не робив ніяких самочинних робіт тому, що торговельний павільйон не змінював свою площу також, на думку представника відповідача, є хибним. За результатами перевірки було складено акт перевірки за № 64 від 22.06.2018 року, складено протокол про адміністративне правопорушення від 22.06.2018 року стосовно ОСОБА_1 та видано припис від 22.06.2018 року з вимогою зупинити будівельні роботи та привести об'єкт у відповідність до чинного законодавства. Від підпису та одержання вищезазначених документів позивач відмовився, про що й було зроблено в них відповідний запис. У зв'язку з вищезазначеним, 23.06.2018 року позивачу було направлено його примірники акту перевірки, протоколу та припис. 27.06.2018 року Відповідачем було розглянуто справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1, про що й була винесена постанова № 21 від 27.06.2018 по справі про адміністративне правопорушення. Оскільки позивач належним чином був сповіщений про дату та місце розгляду справи і не з'явився, відповідно до ст.268 КупАП, справу було розглянуто за відсутності позивача. 03.07.2018 року постанову № 21 від 27.06.2018 року у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 було надіслано позивачу. По закінченню строку оскарження дана постанова № 21 від 27.06.2018 року не була оскаржена, тому 20.07.2018 року вона була направлена до Мелітопольського міськрайонного ВДВС для примусового виконання.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у зв'язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Частиною 1 ст. 2 КАС встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Згідно з ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, зокрема, шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій.

Відповідно до положень ч.1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Однією з підстав для проведення позапланової перевірки, згідно з вимогами вказаної статті, є виявлення факту самочинного будівництва об'єкта.

Аналогічні положення містить і п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року.

Відповідно до ч. 4 п. 7 Порядку № 553 відповідачем було видано наказ та Направлення № 64 від 15.06.2018 року про проведення позапланової перевірки щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті «Торговельний павільйон» за адресою АДРЕСА_1, та виявлення факту самочинних будівельних робіт.

Статтею 2 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено до 31 грудня 2018 року мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Однак, згідно зі ст.6 вказаного закону, дія цього закону не поширюється на відносини, що виникають під час проведення заходів нагляду (контролю) органами, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Переліку органів державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», затвердженого Постановою КМУ № 1104 від 18.12.2017 року, дія вказаного закону не поширюється на Держархбудінспекцію та її територіальні органи.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, твердження позивача про те, що відповідач не мав права проводити позапланову перевірку у зв'язку із законодавчою забороною таких перевірок, суд вважає безпідставними та не бере до уваги.

Відповідно до п.п. 16,17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Під час проведення перевірки було встановлено факт проведення самочинних будівельних робіт, а саме капітального ремонту, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням п.1 ч.1 ст. 34 та 4.1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Зокрема, перевіркою встановлено факт наступних робіт: повна заміна плитки на підлозі, заміна утеплювача стін, заміна внутрішньої електромережі, заміна каналізаційної труби та улаштування санвузла, заміна пластику на фасаді, благоустрій прилеглої території, що також підтверджується доданими до матеріалів справи фотоматеріалами (а.с.61-68).

Частиною 5 ст. 96 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті.

За результатами перевірки було складено акт перевірки за № 64 від 22.06.2018 року, складено протокол про адміністративне правопорушення від 22.06.2018 року стосовно ОСОБА_1 та видано припис від 22.06.2018 року з вимогою зупинити будівельні роботи та привести об'єкт у відповідність до чинного законодавства (а.с.42-52).

Відповідно до п.21 Порядку якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Судом встановлено, що позивач був присутній під час проведення перевірки, однак від підпису та одержання вищезазначених документів позивач відмовився, про що й було зроблено в них відповідний запис.

23.06.2018 року позивачу у відповідності до вимог чинного законодавства було направлено примірники акту перевірки, припис та протокол в яком зазначено час та місце розгляду справи, що підтверджується наданими до матеріалів справи поштовою квитанцією (а.с.41) та конвертом (а.с.70).

Тобто відповідачем дотримано вимоги п. 13-17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06.04.1995 року.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначено про дату, час та місце розгляду справи, однак позивач, належним чином повідомлений про дату розгляду, на розгляд не з'явився.

Відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06.04.1995 року, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Згідно вказаного вище Порядку доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі акту перевірки, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

27.06.2018 року відповідачем було винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП, та накладено штраф у розмірі 8500 гривень (а.с.8-10).

03.07.2018 року постанову № 21 від 27.06.2018 року у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 було надіслано позивачу, про що також свідчить додана до матеріалів справи копія повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.56).

Відповідачем дотримано вимоги п.п. 13-22 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06.04.1995 року

Відповідно до ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що доводи позивача в обґрунтування позовних вимог не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, тому відсутні підстави для визнання протиправними дій відповідача та скасування оскаржуваної постанови, у зв'язку із чим у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

При цьому суд не бере до уваги посилання позивача та його представника на відповідь заступника директора відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Оверчука О. № 1008-23.3/3680 від 30.10.2018 року, згідно з якою за результатами перевірки встановлені порушення вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та КУпАП посадовими особами відділу ДАБК Коротковим О.С. та Деревянко Ю.В. під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкті: торгівельний павільйон, АДРЕСА_1, оскільки з вказаної відповіді не вбачається, які саме були встановлені порушення вимог законодавства під час здійснення перевірки та яким чином вони впливають на прийняте в результаті вказаної перевірки рішення суб'єкта владних повноважень.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, у зв'язку з відмовою в задоволенні позовних вимог, судові витрати суд покладає на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2,5, 139, 247, 251, 268, 283, 284, 287 - 289 КАС України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - відмовити в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги в Мелітопольський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 21 листопада 2018 року.

СУДДЯ: