Справа № 299/2029/16-а
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2018-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про закриття провадження в адміністративній справі

22 листопада 2018 рокум. Ужгород№ 299/2029/16-а

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої - судді Маєцької Н.Д.

при секретарі судового засідання - Данча М.І.,

за участю:

позивачі - не з'явилися,

відповідач- не з'явився,

третя особа - не з'явилася

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Виноградівського районного нотаріального округу Стойки Світлани Миколаївни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4 про визнання протиправними дій, скасування рішення, скасування державної реєстрації права власності та зобов'язання вчинити дії-

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ч. 3 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 22 листопада 2018 року проголошено вступну та резолютивну частини ухвали, повний текст ухвали складено 26 листопада 2018 року.

ОСОБА_5 звернулася до Виноградівського районного суду Закарпатської області із позовною заявою до приватного нотаріуса Виноградівського районного нотаріального округу Стойка Світлани Миколаївної, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4, якою просить: 1) Визнати протиправними дії приватного нотаріуса Виноградівського нотаріального округу Стойка Світлани Миколаївни щодо перереєстрації в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на спадкове майно ? частку квартири, право власності на яку виникло після проведення прилюдних торгів, з фізичної особи - ОСОБА_5 на фізичну особу - ОСОБА_4, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: 12; 2) Скасувати рішення реєстратора - приватного нотаріуса Виноградівського нотаріального округу Стойка Світлани Миколаївни про реєстрацію за гр.. ОСОБА_4, місце проживання: АДРЕСА_3 права власності на ? частку квартири АДРЕСА_1; 3) Скасувати державну реєстрацію права власності гр. ОСОБА_4 на ? частку квартири АДРЕСА_1; 4) Скасувати записи в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 08 жовтня 2015 року гр. ОСОБА_4, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: 12 на ? частку квартири АДРЕСА_1; 5) Відновити реєстрацію та внести записи про право власності ОСОБА_5 на спадщину - ? частку квартири АДРЕСА_1, відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 02 жовтня 2015 року, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 12.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 02 жовтня 2015 року на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Виноградівською державною нотаріальною конторою, позивач після смерті чоловіка ОСОБА_6 стала власником ? частини житлової квартири за адресою: АДРЕСА_2, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 02 жовтня 2015 року. Приватний нотаріус Стойка С.М. 08 жовтня 2015 року видала ОСОБА_4 свідоцтво № НОМЕР_1 про право власності на квартиру АДРЕСА_1. Дане свідоцтво видане на підставі Акту про проведені електронні торги 05 серпня 2015 року. Позивач вважає, що дії приватного нотаріуса Стойки С.М. призвели до протиправного позбавлення її права власності на ? частку квартири, яка безпідставно та з порушенням вимог законодавства була зареєстрована за ОСОБА_4 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 08 жовтня 2015 року.

Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 14 вересня 2016 року адміністративну справу за позовом ОСОБА_5 передано до Закарпатського окружного адміністративного суду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2016 року, справу передано на розгляд судді Луцович М.М.

Ухвалою судді Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2016 року призначено попереднє судове засідання по справі за позовом ОСОБА_5

15 січня 2018 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду закрито провадження в адміністративній справі на підставі п. 5 ч. 1 ст. 238 КАС України (у зв'язку зі смертю позивача).

Постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 06 червня 2018 року ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 січня 2018 року про закриття провадження у справі скасовано та направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 липня 2018 року, справу передано на розгляд судді Маєцькій Н.Д.

Ухвалою судді Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 липня 2018 року адміністративну справу за позовом ОСОБА_5 прийнято до провадження.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2018 року, у зв'язку зі смертю позивача - ОСОБА_5 зупинено провадження у справі до встановлення правонаступника.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 жовтня 2018 року поновлено провадження у справі, замінено позивача ОСОБА_5 на її правонаступників - ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

31 жовтня 2018 року від ОСОБА_2 надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю.

15 листопада 2018 року від ОСОБА_1 надійшли пояснення на заперечення відповідача та третьої особи, в яких також просила розглянути справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач та третя особа в судове засідання не з'явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час та місце судового розгляду справи.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно вимог ч.4 ст. 229 КАС України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (в тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб'єкт владних повноважень " означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Таким чином, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності такого суб'єкта, прийнятих або вчинених ним при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб'єктний склад. Участь суб'єкта владних повноважень є обов'язковою ознакою для класифікації спору як публічно-правового. Однак сама по собі участь у спорі суб'єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати такий спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Необхідно з'ясовувати, у зв'язку із чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду.

Вказана позиція суду узгоджується із позицією Великої Палати Верховного Суду викладеною у постановах від 17 квітня 2018 року по справі № 815/6956/15 та від 17 жовтня 2018 року № 820/5999/16 .

У відповідності до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається з матеріалів справи, 02 жовтня 2015 року на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Виноградівською державною нотаріальною конторою ОСОБА_5 стала власником ? частини житлової квартири за адресою: АДРЕСА_2, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

08 жовтня 2015 року приватним нотаріусом Виноградівського нотаріального округу Стойкою С.М. видано свідоцтво про придбання майна, що було предметом іпотеки з електронних торгів ОСОБА_4 на квартиру за адресою: АДРЕСА_2.

Дослідивши та проаналізувавши наявні у справі матеріали, оцінивши їх з урахуванням наведених вище норм права, суд дійшов висновку, що спірні правовідносини виникли між учасниками справи у зв'язку з невиконанням договірних зобов'язань і реалізацією прав на предмет іпотеки - ? частки квартири.

Враховуючи вищенаведене, на переконання суду, заявляючи позовні вимоги про визнання протиправними дій приватного нотаріуса Стойки С.М., скасування рішення про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_4 та відновлення реєстрації права власності за позивачем, позивач фактично оскаржує підставу набуття третьою особою права власності на ? частку квартири за адресою: АДРЕСА_2.

Згідно до ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ст. 321 Цивільного кодексу України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 328 Цивільного кодексу України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 1 ЦК України цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

Згідно зі ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1 ст.2 Цивільного процесуального кодексу завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Враховуючи, що спірні правовідносини виникли між учасниками справи у зв'язку з невиконанням договірних зобов'язань та предметом оскарження у даній справі є дії та рішення приватного нотаріуса як державного реєстратора, які оскаржуються з підстав неправомірності, на думку позивача, набуття третьою особою права власності на спірне нерухоме майно, суд приходить висновку, що спір у цій справі не є публічно-правовим і не підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Відтак, оскільки що даний спір не підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для закриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 239 КАС України, якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої статті 238 цього Кодексу, суд повинен роз'яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ.

На виконання зазначених положень, суд роз'яснює позивачеві, що даний спір має вирішуватися у порядку цивільного судочинства Виноградівським районним судом Закарпатської області.

Керуючись ст.ст. 238, 248, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Закрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Виноградівського районного нотаріального округу Стойки Світлани Миколаївни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4 про визнання протиправними дій, скасування рішення, скасування державної реєстрації права власності та зобов'язання вчинити дії.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені пп. 15.5 п. 15 Розділу VII КАС України).

Суддя Н.Д. Маєцька