Справа № 810/3043/18
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2018-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

20 листопада 2018 року № 810/3043/18

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панченко Н.Д., за участю секретаря судового засідання Волошка О.Л.,

представника позивача: не з'явився,

представника відповідача: Борисова І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві у порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю Виробничо-комерційна фірма "Автодеталь-сервіс"

до: Головного управління ДФС у Київській області

про: скасування податкового повідомлення-рішення

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю Виробничо-комерційна фірма "Автодеталь-сервіс" з позовом до Головного управління ДФС у Київській області про скасування податкового повідомлення-рішення від 29.03.2018 № 008751410.

Ухвалою суду від 15.07.2018 відкрито спрощене позовне провадження у справі.

10 серпня 2018 року до суду від позивача надійшла заява про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

У судове засідання, призначене на 14.08.2018, представник позивача не з'явився з невідомих для суду причин, клопотання про розгляд справи без його участі не надав, натомість надіслав клопотання про відкладення розгляду справи. Представник відповідача проти розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження не заперечував, у зв'язку з чим ухвалою суду від 14.08.2018 розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Крім того, судом було прийнято рішення замінити судове засідання для розгляду справи по суті, що з урахуванням ухвали суду від 20.11.2018 про виправлення описки, призначено на 14.08.2018 о 14 год. 30 хв., на підготовче судове засідання.

У зв'язку із задоволенням клопотання представника позивача, розгляд справи відкладено на 19.09.2018 о 15 год. 00 хв.

19 вересня 2018 року судове засідання, призначене на 15 год. 00 хв., знято з розгляду у зв'язку із тимчасовою непрацездатністю судді. Наступне судове засідання призначено на 10.10.2018 о 15 год. 00 хв.

У підготовче засідання, призначене на 10.10.2018, представник позивача, належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 86), не прибув з невідомих для суду причин, будь-яких пояснень, заяв чи клопотань суду не надав; клопотання про розгляд справи за відсутності уповноваженого представника позивача також не надходило, у зв'язку з чим суд констатував першу неявку позивача без поважних причин та не повідомлення ним про причини неявки.

Підготовче засідання відкладено на 24.10.2018 о 15 год. 00 хв.

24 жовтня 2018 року у підготовче судове засідання представник позивача не з'явився, хоча належним чином повідомлявся про розгляд справи, про що свідчить телефонограма (а.с. 90), складена секретарем судового засідання 10.10.2018, відповідно до якої о 15 год. 18 хв. директор підприємства позивача ОСОБА_2 отримав повідомлення про чергове засідання з розгляду справи, яке призначено на 24.10.2018 о 15 год. 00 хв.

24 жовтня 2018 року від законного представника позивача - директора ОСОБА_2 надійшло повідомлення про неможливість прибуття у судове засідання у зв'язку із терміновим його відрядженням. Однак, жодних доказів на підтвердження перебування ОСОБА_2 у відрядженні суду не надано, як і не забезпечено явку іншого представника, уповноваженого від імені позивача діяти в його інтересах.

У зв'язку із неявкою у підготовче судове засідання представника позивача, розгляд справи відкладено на 20.11.2018 о 14 год. 10 хв.

У призначений для розгляду справи день та час з'явився представник відповідача. Представник позивача, належним чином повідомлений про дату, час і місце проведення чергового підготовчого засідання, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, повторно не з'явився, клопотання про розгляд справи без його участі суду не надав.

Будь-яких доказів на підтвердження обставин та причин поважності неприбуття до суду в призначений для розгляду справи день та час позивач суду не надав, як і не забезпечив явку іншої уповноваженої ним особи для захисту його прав та інтересів в суді.

У зв'язку із наведеними обставинами, суд констатував повторне неприбуття 20.11.2018 без поважних причин у підготовче судове засідання позивача (його уповноваженого представника).

Обставини перебування представника позивача у відрядженні 24.10.2018, а також 20.11.2018, не підтвердженими жодними документальними доказами, у зв'язку з чим судом до уваги не приймаються і не вважаються поважними причинами неприбуття за викликом до суду, натомість, свідчать про зловживання позивачем його процесуальними правами та неналежним виконанням процесуальних обов'язків з огляду на таке.

Частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин.

Відповідно до частини 1 статті 42 Кодексу адміністративного судочинства України, учасниками справи є сторони, треті особи.

Частиною 1 статті 46 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

В силу вимог частини 5 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобов'язані, зокрема перед усім іншим, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з частиною 1 статті 60 Кодексу адміністративного судочинства України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов'язки.

Статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України врегульовано питання розгляду справи у випадку неявки у судове засідання сторін та їхніх представників за умови належного повідомлення їх судом про дату, час та місце проведення судового засідання.

Вичерпні підстави для відкладення розгляду справи передбачені частиною 2 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, а частиною 3 цієї статті передбачені наслідки неявки учасника справи або його представника у судове засідання, за умови їх належного повідомлення про дату проведення судового розгляду.

Суд зазначає про неодноразове відкладення розгляду справи, а саме, 14.08.2018, 10.10.2018, 24.10.2018 та 20.11.2018 з підстав неприбуття в судове засідання уповноваженого представника позивача, належним чином повідомленого про розгляд справи на вказані дати.

Крім того, про причини неявки уповноваженого представника позивача в підготовче судове засідання, що призначене було на 19.09.2018 та до початку судового засідання 20.11.2018 суд взагалі не повідомлено.

Відповідно до частини 2 статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України, при вирішенні справи суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини та інші правила міжнародних договорів ніж ті, які визначені національним законодавством (частини 5 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України).

Так, судом встановлено, що належно повідомлений позивач у підготовче судове засідання 20.11.2018 повторно не з'явився без поважних причин, які мають бути підтверджені відповідними доказами, та не забезпечив явку іншого уповноваженого представника, і, заздалегідь не повідомив суд про поважність причин неприбуття.

Суд наголошує, що у випадку виникнення об'єктивних причин неможливості здійснення представницьких функцій в обсягах та на умовах, передбачених законом, позивач

повинен забезпечити у судове засідання явку іншого представника, чого останнім зроблено не було упродовж п'яти судових засідань поспіль.

Відносно визнання поважності причин неявки представника в судове засідання, то обов'язок суду полягає лише у перевірці причин такої неявки. При встановлені їх поважності допускається відкладення розгляду справи. Чинним законодавством не передбачено переліку таких причин або обставин, а отже, їх визначення залишається на розсуд суду. Поважними причинами визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов'язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно здійснювати процесуальні дії. До таких відноситься хвороба, перебування на військовій службі, тощо.

Обставини перебування директора підприємства позивача ОСОБА_2 у відрядженнях 24.10.2018 та 20.11.2018 взагалі не підтверджені жодними документальними доказами.

Розгляд справи, у тому числі особисто ініційований позивачем в порядку загального позовного провадження відповідно до поданої ним 10.08.2018 заяви (а.с. 43), без участі позивача суд вважає перешкодою для ухвалення законного рішення, оскільки існує необхідність в допиті останнього з приводу обставин справи та поданої позовної заяви, а також самостійно визначеного представником позивача бажання бути допитаним з метою можливості довести суду обґрунтованість своїх аргументів.

Статтею 17 Конвенції про захист прав людини і основних свобод 1950 року, зловживання правом визначається як діяльність або дії, спрямовані на скасування прав і свобод, визнаних у Конвенції, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено Конвенцією. Наслідком подання індивідуальної скарги у Європейський Суд з прав людини при зловживанні правом на її подачу, є визнання скарги неприйнятною (стаття 35 Конвенції). Таким чином, Європейський Суд запровадженням практики нерозгляду заяв звернув увагу на необхідність: по-перше, дисциплінувати скаржників; по-друге, надав приклад застосування положень Конвенції щодо недобросовісних суб'єктів звернення.

Також Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Варбанов проти Болгарії" (Varbanov v. Bulgaria), № 31365/96, пункт 36, ECHR 2000-X) відмітив, "що право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та мати розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями".

Європейський Суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, у рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" Суд зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання".

Крім того, у своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово акцентував, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу "сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки".

Відповідальність за швидке здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на державні судові органи. Однак, розумність тривалості судового провадження залежить не тільки від складності справи, її обставин та предмета спору, але і поведінки сторін.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України", нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 Конвенції.

Отже, з урахуванням практики Європейського Суду з прав людини, у відповідності до вимог частини 1 статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники судового розгляду та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до вимог частини 3 статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема, дії, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Встановлення факту зловживання позивачем своїми процесуальними правами для застосування наслідків, передбачених частиною 3 статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України, суд поставив в залежність від таких обставин: належне повідомлення особи, яка жодного разу не з'явилася у підготовче судове засідання, про час і місце розгляду справи; поважність причини такої неявки; повідомлення суд про причини неприбуття для участі у судовому розгляді.

Позивач, як зацікавлена особа у розгляді за його позовом справи, повинен з'являтися до суду за викликом, у даному випадку мав реальну можливість забезпечити явку іншого уповноваженого представника, зокрема, в судове засідання 20.11.2018, та виконати покладений на нього статтею 44 Кодексу адміністративного судочинства України обов'язок сприяти суду своєчасно, всебічно, повно та об'єктивно розглянути справу, однак, вищевказаних дій позивачем вчинено не було.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивач допустив зловживання своїми процесуальними правами, що суперечить завданням адміністративного судочинства.

В свою чергу, процесуальні наслідки неявки позивача в підготовче засідання передбачені статтею 181 Кодексу адміністративного судочинства України, в якій зазначено, що підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 розділу II цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Відповідно до частини 5 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Представник відповідача у підготовчому судовому засіданні 20.11.2018 не заперечував щодо залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку із повторною неявкою позивача без поважних причин.

Пунктом 4 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, враховуючи повторне неприбуття позивача, належним чином повідомленого про розгляд справи в підготовчому судовому засіданні, а також не повідомлення ним про причини такої неявки, суд вважає за необхідне залишити позов без розгляду.

Також судом встановлено, що після закінчення о 14 год. 27 хв. 20.11.2018 судового засідання, виходу суду із нарадчої кімнати та проголошення ухвали, засобами електронної пошти від позивача надійшов лист від 20.11.2018 № 121, який зареєстрований службою діловодства суду в цей же день о 14 год. 29 хв., тобто після закінчення судового засідання, в якому представник ОСОБА_2 повідомив суд про причини повторного неприбуття до суду з підстав термінового виїзду до Дніпропетровської області у зв'язку із поломкою транспортного засобу, який знаходиться у відрядженні.

Керуючись статтями 240, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю Виробничо-комерційна фірма «Автодеталь-сервіс» до Головного управління ДФС у Київській області про скасування податкового повідомлення-рішення, - залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повного ухвали.

повний текст ухвали виготовлено 23.11.2018

Суддя Панченко Н.Д.