Справа № 826/16261/18
Суддя: Кузьменко А.І.
Дата ухвалення: 2018-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста КИЄВА
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження

21 листопада 2018 року № 826/16261/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Кузьменко А.І., розглянувши заяву представника Державної авіаційної служби України про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі

за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю «Авіакомпанія Скайап»

до

Державної авіаційної служби України

про

визнання протиправними та скасування постанов

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Авіакомпанія Скайап» (далі по тексту – позивач, ТОВ «Авіакомпанія Скайап») звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної авіаційної служби України (далі по тексту - відповідач), в якому просить визнати протиправними та скасувати постанови серії АБ №000177, №000178, №000179, №000180, №000181, №000182, №000183, №000184, №000185 від 19 вересня 2018 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 жовтня 2018 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

16 листопада 2018 року на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва від представника Державної авіаційної служби України надійшов відзив на позовну заяву разом із заявою про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування заяви представник відповідача послався на те, що у разі розгляду вказаної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін Державна авіаційна служба України позбавляється можливості реалізувати права, передбачені статтями 44, 46, 47 Кодексу адміністративного судочинства України, а також належним чином доводити свою правову позицію суду.

Крім того, представник відповідача зазначив, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами може призвести до недосконального дослідження доказів, що, в свою чергу, негативно вплине на рішення суду.

При цьому, представник відповідача послався також й на положення пункту 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої не підлягають касаційному оскарженню, зокрема, судові рішення у справах незначної складності.

Розглянувши заяву представника Державної авіаційної служби України, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

У відповідності до пункту 20 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Пунктом 10 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності, а частиною 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Тобто, виключний перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, міститься в частині 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому, згідно з положеннями частини 4 статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Більш того, суд звертає увагу, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи жодним чином не позбавляє відповідача права користуватися своїми правами, передбаченими статтями 44, 46, 47 Кодексу адміністративного судочинства України, у тому числі, ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень, подавати докази, подавати заяви та клопотання, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами (статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України), подавати свої доводи та клопотання, бути відповідачем у справі (частина 3 статті 46 Кодексу адміністративного судочинства України), визнати позов повністю або частково, подати відзив на відзив на позовну заяву (частина 4 статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України).

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що пункт 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України не позбавляє відповідача права на касаційне оскарження судового рішення, як представник останнього зазначив у своїй заяві про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, оскільки вказаний пункт містить випадки, коли судові рішення у справах незначної складності можуть бути оскаржені, а саме, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі – Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеn v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

За таких підстав та з урахуванням того, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній адміністративній справі не вимагають проведення судового засідання, а також враховуючи, що відповідачем не доведено, що його процесуальні права обмежуються у випадку розгляду вказаної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, також не доведено взагалі, що відповідач в майбутньому буде позбавлений можливості на касаційне оскарження судового рішення у даній справі, та враховуючи, що бажання сторони у справі викласти під час проведення судового засідання свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність проведення підготовчого засідання та в подальшому розгляду справи за правилами загального позовного провадження, будь – яких інших достатніх причин, з яких вбачається така необхідність представником відповідача не наведено, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви представника відповідача та розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Керуючись частиною 4 статті 260, 241 - 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд –

У Х В А Л И В:

Заяву представника Державної авіаційної служби України про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.І. Кузьменко