Справа № 826/12607/17
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2018-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2018 року м. Київ №826/12607/17

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Ганечко О.М.,

Сорочка Є.О.,

за участю

секретаря судового засідання Кузик М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 вересня 2018 року (повний текст складено 27.09.2018, суддя Григорович П.О.) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державного реєстратора комунального підприємства "Центр сприяння бізнесу міста Києва" Рибачука Олега Володимировича, треті особи: Рада адвокатів міста Києва, ОСОБА_4 про скасування реєстраційної дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державного реєстратора комунального підприємства "Центр сприяння бізнесу міста Києва" Рибачука Олега Володимировича, треті особи: Рада адвокатів міста Києва, ОСОБА_4, в якому просила визнати незаконною та скасувати реєстраційну дію № 6044323 «скасування реєстраційної дії за судовим рішенням», вчинену 14.04.2017 державним реєстратором КП «Центр сприяння бізнесу міста Києва» Рибачуком Олегом Володимировичем.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 вересня 2018 року позов залишено без розгляду.

Не погоджуючись з такою ухвалою, позивачем подано апеляційну скаргу, з підстав неповного з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, при недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, в якій просить скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 вересня 2018 року а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відзив на апеляційну скаргу від відповідача та третіх сторін до суду апеляційної інстанції не надходили.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, думку учасників справи, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Згідно із частиною першою статті 45 КАС учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною другою статті 131 КАС України встановлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

Частиною п'ятою статті 205 КАС України передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

З матеріалів справи колегією суддів встановлено, що в судові засідання 14.08.2018 (а.с.50, т. 5) та 25.09.2018 (а.с.124, т. 5) позивач не прибула, а тому суд першої інстанції дійшов висновку про можливість застосування визначеного частиною п'ятою статті 205 та пунктом 4 частини першої статті 240 КАС правового наслідку неявки позивача в судове засідання (повторно) - залишення позову без розгляду.

Колегія суддів не може погодитися з таким висновком суду першої інстанції, зважаючи на наступне.

Так, ухвала Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.06.2018 про призначення справи до судового розгляду в судовому засіданні на 14.08.2018 направлена на адресу, зазначену в позовній заяві (04050, м. Київ, вул. Білоруська, 30), та отримана 16.07.2018 не встановленою особою (підпис - Кузнецов), що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 342 (а.с. 2 т. 2). Підпис ОСОБА_2 у даному рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення відсутній.

Відповідно до ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до пункту 90 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270 (далі - Правила) адресат може уповноважити іншу особу на одержання адресованого йому поштового відправлення, коштів за поштовим переказом за довіреністю, що оформляється в установленому законодавством порядку.

Довіреність на одержання поштового відправлення, коштів за поштовим переказом може бути посвідчена нотаріально, посадовою особою організації, в якій довіритель працює, навчається, перебуває на стаціонарному лікуванні, або за місцем його проживання.

Пунктом 94 Правил визначено, що порядок доставки поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичних друкованих видань юридичним особам визначається на підставі договору, що укладається юридичною особою з оператором поштового зв'язку за місцем обслуговування.

Прості та рекомендовані поштові відправлення, повідомлення про надходження поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичні друковані видання, адресовані юридичним особам, можуть доставлятися з використанням абонентських поштових скриньок, що встановлюються на перших поверхах приміщень чи інших доступних для цього місцях або у канцелярії, експедиції тощо, розміщені на перших поверхах приміщень, чи видаватися в приміщеннях об'єкта поштового зв'язку представникам юридичних осіб, уповноваженим на одержання пошти.

У разі вручення рекомендованих поштових відправлень, рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про надходження поштових відправлень з використанням абонентської поштової скриньки згідно з укладеним договором датою вручення вважається дата їх вкладення до скриньки.

Відправлення "EMS", адресовані юридичним особам, можуть видаватися їх представникам, уповноваженим на одержання пошти, у приміщенні адресата.

З наведеного вбачається, що абонент самостійно визначає як організувати відносини з оператором поштового зв'язку, щоб забезпечити отримання надісланої йому кореспонденції.

Разом з тим, позивач у судовому засіданні суду апеляційної інстанції зазначила, що повідомлення ОСОБА_2 мало здійснюватися судом особисто, або її представнику, повноваження якого підтверджені довіреністю, посвідченою нотаріально, та вказала, що нікого не уповноважувала на отримання від її імені поштових повідомлень, довіреностей не видавала, не містять таких даних і матеріали справи.

Окрім того, суд бере до уваги, що ОСОБА_2 у період з 06.08.2018 по 03.09.2018 перебувала у відпустці, у зв'язку з необхідністю проходження лікування (а.с. 177-178, 181-182, т. 5).

Відтак, зважаючи на встановлені колегією суддів обставини, суд апеляційної інстанції зазначає, що ОСОБА_2 не була повідомлена належним чином про таку, час та місце розгляд справи, оскільки ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.06.2018 про призначення справи до судового розгляду в судовому засіданні на 14.08.2018 позивач не отримувала, а також перебувала у відпустці у зв'язку з необхідністю проходження лікування ,а тому не з'явилася в судове засідання з поважних причин (зокрема, через необізнаність про розгляд справи, неналежне повідомлення судом першої інстанції позивача).

В той же час, про розгляд справи 25.09.2018 о 14:00 год. позивач, відповідно до ч.3 ст.223 КАС України, повідомлена особисто в приміщенні суду, за результатами проведеного судового засідання 04.09.2018, що підтверджується відповідною розпискою (а.с.71 т. 5).

Окрім того, 12.09.2018 позивачем через відділ документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) суду подано клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору - державних реєстраторів ОСОБА_5 та ОСОБА_6, адже, на думку позивача, рішення по даній справі може вплинути на права та обов'язки останніх. В поданому клопотанні позивачем зазначено, що судове рішення в даній справі, у разі задоволення позовних вимог, буде мати наслідки для державних реєстраторів ОСОБА_5 та ОСОБА_6

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскільки в клопотанні позивачем не зазначено та необґрунтовано, які саме наслідки буде мати рішення по справі для державних реєстраторів, то неприбуття позивача в судове засідання 25.09.2018 позбавило суд першої інстанції можливості об'єктивно вирішити питання щодо доцільності залучення вказаних осіб до участі у справі.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції зазначає, що в даному випадку неявка позивача перешкоджала розгляду справи, оскільки суд першої інстанції був позбавлений процесуальної можливості оцінити надані сторонами докази та пояснення, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні та вирішити спір по суті заявлених позовних вимог.

Щодо доводів позивача в апеляційній скарзі, що неявка її в судове засідання суду першої інстанції 25.09.2018 не перешкоджала розгляду заявленого клопотання про залучення третіх осіб до участі у справі, та, у разі його задоволення, наслідком було б відкладення розгляду справи на іншу дату, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п.3 ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов'язані з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою.

У розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Відтак, прогнозування позивача щодо імовірності відкладення судового засідання на іншу дати не є поважною причиною для неявки позивача у судове засідання.

Щодо доводів апелянта про те, що судом першої інстанції не досліджений активний характер процесуальних дій позивача (подача клопотань, участь у попередньому судовому засіданні 04.09.2018), суд апеляційної інстанції зазначає, що вчинення таких дій не звільняє позивача від обов'язку бути присутнім під час судового засідання та розгляду справи.

Щодо доводів позивача у судовому засіданні суду апеляційної інстанції про те, що ОСОБА_2 запізнилася на судове засідання 25.09.2018 на 11-15 хвилин, (тому фактично не можна констатувати неявку такої) у зв'язку із завантаженим автомобільним рухом, колегія суддів зазначає, що вказані обставини не підтверджені матеріалами справи а також не є поважною причиною неявки у судове засідання, оскільки позивач, зважаючи також на його зацікавленість у розгляді справи, зобов'язаний виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, з'являтися вчасно в судове засідання за викликом суду.

Відтак, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що оскільки 25.09.2018 ОСОБА_2 належним чином про дату, час та місце розгляду справи повідомлена, у судове засідання не з'явилася, та в матеріалах справи відсутні докази поважності причин неприбуття/неможливості прибуття позивача в судове засідання або докази направлення до суду повідомлень про поважність причин неприбуття, та неподання позивачем заяви про розгляд справи за її відсутності, то 25.09.2018 неявка позивача відбулася без поважних причин.

Разом з тим, приписи частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України є імперативними та зобов'язують суд у разі якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, залишити своєю ухвалою позовну заяву без розгляду.

При цьому, колегія суддів зазначає, що власне «повторність» означає вчинення знову, тобто основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного діяння. При цьому, черговість та порядок вчинення дій не впливає на факт їх повторності. А тому, «повторне неприбуття», як підстава для залишення позовної заяви без розгляду, означає нез'явлення у судове засідання два чи більше рази без поважних причин протягом усього розгляду справи (а не обов'язково двічі підряд).

Отже, зважаючи на те, що ОСОБА_2 не була повідомлена належним чином про розгляд справи, який мав відбутися 14.08.2018, оскільки ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.06.2018 про призначення справи до судового розгляду в судовому засіданні на 14.08.2018 не отримувала, а також перебувала у відпустці у зв'язку з необхідністю проходження лікування, а тому не з'явилася в судове засідання з поважних причин (зокрема, через необізнаність про розгляд справи, неналежне повідомлення судом першої інстанції позивача), то відсутні підстави констатувати повторність не прибуття позивача у судове засідання без поважних причин.

Отже, суд першої інстанції дійшов неправильного висновку про можливість застосування визначеного частиною п'ятою статті 205 та пунктом 4 частини першої статті 240 КАС правового наслідку неявки позивача в судове засідання - залишення позову без розгляду.

З аналізу вищевикладеного вбачається, що позивач фактично була позбавлена гарантованого Конституцією України, законами та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод права на доступ до правосуддя, що полягає у безперешкодному отриманні судового захисту, оскільки ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 вересня 2018 року позов було залишено без розгляду.

Відповідно до ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Враховуючи, що доводи позивача викладені в апеляційній скарзі спростовують висновки суду першої інстанції, що містяться в оскаржуваній ухвалі Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 вересня 2018 року, колегія суддів вважає за необхідне таку ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 вересня 2018 року скасувати.

Справу №826/12607/17 направити до Окружного адміністративного суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 21 листопада 2018 року.

Головуючий суддя В.Ю.Ключкович

Судді О.М. Ганечко

Є.О. Сорочко