Справа № 540/2097/18
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2018-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2018 р. м. ХерсонСправа № 540/2097/18

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Хом'якової В.В.,

при секретарі: Перебийніс Н.Ю., за участю представників позивача - ОСОБА_1, ОСОБА_2, представника третьої особи - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_4 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_5 про визнання протиправним та скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері місобудівної діяльності,

встановив:

ОСОБА_4 (надалі - позивач) звернулась до суду з адміністративним позовом до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (надалі - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати припис Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.12.2017 року на об'єкті будівництва "Реконструкція власного житлового будинку та сараю в житловий будинок без зміни геометричних розмірів в межах існуючих фундаментів: АДРЕСА_1", замовник - ОСОБА_4.

В обгрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що в період з 05.12.2017 по 18.12.2017 Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради був проведений позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих будівельних робіт на об'єкті "Реконструкція власного житлового будинку та сараю в житловий будинок без зміни геометричних розмірів в межах існуючих фундаментів: АДРЕСА_1", власником якого вона є на 21/100, та за результатами якого складено акт за № 4-58. Позивач вказує, що у згаданому акті № 4-58 відповідачем зроблено висновок про те, що будівельні роботи на об'єкті реконструкції виконані з відхиленням від затвердженої проектної документації, що призвело до фактичного збільшення геометричних розмірів об'єкту будівництва. За результатами перевірки, 18.12.2017 відповідачем складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, у відповідності до якого вимагалось від ОСОБА_4 привести об'єкт будівництва у відповідність до вимог містобудівного законодавства. Не погоджуючись зі згаданою перевіркою, вважаючи, що вона була проведена з порушенням встановленого порядку, а відповідно й неправомірністю складеного на підставі неї акту, позивачка звернулася до суду з позовом за захистом своїх прав.

Ухвалою суду від 11.10.2018 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено судове засідання на 09.11.2018, при цьому суд поновив ОСОБА_4 пропущений строк звернення до адміністративного суду з позовною заявою.

07.11.2018 до суду надійшла заява представника ОСОБА_5 ОСОБА_3 з додатками, в якій останній просить залучити ОСОБА_5 в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача. В своїй заяві представник вказує, що ОСОБА_5 протягом багатьох років знаходиться у судових спорах із позивачем - ОСОБА_4 Предметом спору між ними є той самий об'єкт будівництва, який ДАБІ вимагає привести у відповідність із чинним законодавством. Так зазначає, що в Херсонському міському суді Херсонської області перебуває на слуханні цивільна справа № 766/18466/17, за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4, предметом спору в якій є вимога щодо усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою. Відповідно до позовних вимог у згаданій цивільній справі ОСОБА_5 вважає, що ОСОБА_4 протиправно збудувала будівлю, яка є предметом припису, у тому числі порушивши межі земельної ділянки ОСОБА_5 Таким чином, на думку представника ОСОБА_5, рішення суду по даній справі прямо зачіпає інтереси його клієнта, оскільки у випадку задоволення позовних вимог буде визнано протиправним припис ДАБІ, винесений на підставі скарги ОСОБА_5, та в подальшому є вірогідність вільного використання незаконно збудованої будівлі.

08.11.2018 від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву з додатками. В даному відзиві відповідач вказує, що вимоги позивача не можуть бути задоволені, оскільки ним, відповідно до Положення про Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради та до покладених на нього завдань, задокументовано факт порушення містобудівного законодавства і з метою його усунення складено вимогу щодо приведення об'єкту будівництва позивача у відповідність до вимог містобудівного законодавства. Крім того зазначає, що позивача 26.12.2017 року було притягнуто до адміністративної відповідальності, шляхом винесення постанови про накладення штрафу у розмірі 1700,00 грн., за порушення ч.1 ст. 96 КУпАП.

У судове засідання 09.11.2018 з'явились представники позивача.

Відповідач у судове засідання 09.11.2018 не прибув, проте 08.11.2018 надіслав заяву, в якій просить розгляд адміністративної справи провести в порядку письмового провадження.

У судове засідання 09.11.2018 з'явився представник ОСОБА_5 ОСОБА_3, який підтримав подану ним 07.11.2018 заяву про залучення в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_5

Представники позивача в судовому засіданні заперечували проти залучення третьої особи.

Частиною 2 ст. 49 КАС України передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Судом розглянута заява про залучення третьої особи, та встановлено, що предметом спору у цивільній справі № 766/18466/17 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4, третя особа - ДАБІ, є вимога щодо усунення перешкод у користуванні ОСОБА_5 земельною ділянкою, а предметом спору в даній адміністративній справі - визнання протиправним та скасування припису ДАБІ, яким зафіксовано порушення ОСОБА_4 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, шляхом відхилення від затвердженої проектної документації, що призвело до фактичного збільшення геометричних розмірів об'єкту будівництва, ці відхилення як стверджує третя особа, направлені на власність саме ОСОБА_5 Виходячи з викладеного, суд в протокольній ухвалі від 09.11.2018 задовольнив клопотання представника ОСОБА_5 та залучив останнього до участі у справі третьою особою на стороні відповідача без самостійних вимог на предмет спору, оскільки, враховуючи пов'язаність справ № 766/18466/17 і № 540/2097/18, рішення у останній справі може в подальшому вплинути на його права та обов'язки.

У судовому засіданні 09.11.2018 оголошувалась перерва до 19.11.2018.

У судове засідання 19.11.2018 з'явились представники позивача, позовні вимоги підтримали.

Відповідач у судове засідання 19.11.2018 не прибув.

У судове засідання 09.11.2018 з'явився представник третьої особи, який надав пояснення, представник третьої особи наполягає на залишення позову без розгляду внаслідок пропущення строку звернення до суду, вважає, що суд поновив пропущений строк без наявності достатніх підстав.

Дослідивши матеріали справи, розпочавши розгляд справи по суті та заслухавши пояснення представників сторін, суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

Частиною 1 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов'язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

В даному випадку регулювання з боку держави полягає у встановлені строків звернення з позовом до суду. Чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб'єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій.

Відтак, у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Позивач в заяві на поновлення пропущеного строку звернення до суду стверджувала про те, що, пропустивши строк звернення до суду у зв'язку із правовою необізнаністю, була впевненою, що оскарживши до міського загального суду постанову про накладення штрафу нею буде й скасовано інші документи (приписи, накази, інші). Також, вона зазначала, що лише в жовтні 2018 року їй було надано письмову консультацію про те, що припис, як акт індивідуальної дії, підлягає самостійному оскарженню в порядку КАС України, а тому й звернулася саме у жовтні до адміністративного суду з позовом.

Разом з тим, суд звертає увагу, що з наданого суду договору про надання правової допомоги від 28.12.2017, який укладено між адвокатом ОСОБА_1 та громадянкою України ОСОБА_4, та ордеру серія ХС №015903 від 08.11.2017, вбачається факт того, що з грудня 22017 року позивач була забезпечена правовою допомогою адвоката. Також суд приймає до уваги усні пояснення представників позивача та третьої особи про існування з восени 2017 року між позивачем та третьою особою судових спорів щодо порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. В матеріалах справи також наявна довіреність, якою 28.12.2017 року позивач уповноважила ОСОБА_2, яка також має юридичну освіту, зокрема, вести її справи у судах.

Тому суд критично оцінює твердження представників позивача про те, що позивачем пропущено строк звернення до суду з даним позовом з такої поважної причини, як юридична необізнаність.

В пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов'язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (AFFAIRE PEREZ DE RADA CAVANILLES c. ESPAGNE № 116/1997/900/1112).

Пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та пункт 54 рішення "Круз проти Польщі" від 19.06.2001 передбачають, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (CASO OSMAN CONTRA REINO UNIDO № 23452/94; CASE OF KREUZ v. POLAND № 28249/95).

На підставі статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Окрім цього, рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом віднесено до принципів здійснення правосудця в адміністративних судах, зміст якого розкриває стаття 8 КАС України, частинами 1, 2 якої встановлено, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Такі приписи наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображенні і у статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов'язки.

При цьому, як зазначив Європейський суд з прав людини у пункті 39 рішення у справі "Устименко проти України", принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні розумної можливості представити свою справу за таких умов, які не ставлять його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною. Кожній стороні повинна бути надана можливість знати про зауваження або докази, надані іншою стороною та надати власні зауваження з цього приводу.

Відповідно до ч. 4 ст. 123 КАС України, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Виходячи з викладеного, суд вважає, що поновлення пропущенного строку для звернення до суду було передчасним, а тому позов залишається без розгляду.

Згідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд залишає позовну заяву без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 КАС України.

Приймаючи до уваги викладене, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду, оскільки позивач звернулась до суду тільки 08 жовтня 2018 року, при цьому поважних причин пропуску звернення до суду позивачем чи його представниками не висвітлено та не доведено.

Стаття 7 Закону "Про судовий збір" передбачає, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: п. 4) залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

В судовому засіданні 19.11.2018 проголошено вступну та резолютивну частини ухвали суду про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. 7 ЗУ "Про судовий збір", ст.ст. 123, 240, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_4 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_5 про визнання протиправним та скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері місобудівної діяльності залишити без розгляду.

Повернути ОСОБА_4 (АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_1) з Державного бюджету України сплачену суму судового збору у розмірі 704,80 грн. (сімсот чотири гривні вісімдесят копійок), сплаченої відповідно до квитанції АТ "Ощадбанк" № 35 від 05.10.2018. Оригінал квитанції АТ "Ощадбанк" № 35 від 05.10.2018 знаходиться в матеріалах справи № 540/2097/18.

Роз'яснити позивачу, що постановлення ухвали про залишення позову без розгляду не позбавляє його права звернутись до суду повторно в загальному порядку, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П'ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня складання повного тексту ухвали, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 23.11.2018.

Суддя Хом'якова В.В.

кат. 6.1