Справа № 761/25720/18
Суддя: Фролова І. В.
Дата ухвалення: 2018-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/761/681/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

при секретарі - Подоляні Ю.А.,

за участі:

представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - Кубіва С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві у порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) про скасування постанови, -

встановив:

06 липня 2018 року до Шевченківського районного суду м. Києва звернувся з позовом, у якому просив скасувати постанову № 18/18 від 03 липня 2018 року по справі про адміністративне правопорушення Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), та провадження по справі закрити.

Поданий позов мотивує тим, що 03 липня 2018 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва винесено постанову №18/18 по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3, якою визнано останнього винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст. 96 КУпАП та накладено на нього штраф у розмірі 25500 грн. Позивач вважає винесену постанову незаконною, оскільки відсутнє в його діях винне діяння, встановлення торгівельного павільйону здійснено із дотриманням вимог закону, термін притягнення до адміністративної відповідальності сплинув, терміни проведення перевірки порушені, посадовими особами архбудконтролю при проведенні перевірки застосовано норми актів, які не були чинними на момент встановлення споруди, призначення та проведення перевірки є безпідставним, а також форма та порядок винесення Постанови не дотримані. На підставі викладеного позивач звернувся до суду із відповідним позовом.

Ухвалою від 16 липня 2018 року по справі відкрито провадження.

Ухвалою суду від 18 вересня 2018 року витребувано від Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) належним чином завірені копії наступних документів: Наказ № 258 від 23 квітня 2018 року про призначення позапланової перевірки відносно ПрАТ «Юність-2»; документ (направлення для проведення позапланової перевірки), який дав підстави відповідачу проводити позапланову перевірку відносно ПрАТ «Юність-2» в період з 20 червня 2018 року по 21 червня 2018 року; рішення (Наказ) посадової особи відповідача про призначення позапланової перевірки в період з 20 червня 2018 року по 21 червня 2018 року; письмову вимогу про проведення перевірки Управління захисту економіки у місті Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України за вих.. № 2303/39/125/03-18 від 10 квітня 2018 року.

16 жовтня 2018 року через канцелярію суду відповідачем подано відзив на позов, згідно яких проти заявлених позовних вимог останній заперечував у повному обсязі, зауваживши, що 13 квітня 2018 року на адресу департаменту надійшов лист від Управління захисту економіки у місті Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 10 квітня 2018 року за № 2303/39/125/03-18 з проханням провести позапланову перевірку законності виконання робіт з будівництва торгівельних будівель на земельних ділянках за адресою: АДРЕСА_2, законності реєстрації дозвільних документів на будівництво, реконструкцію. Під час перевірки було встановлено, що Департамент не видавав та не реєстрував документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінченого об'єкту. Крім того, на замовлення ПАТ «Юність-2» здійснені роботи з будівництва торгівельного приміщення на розі АДРЕСА_3 самочинно без документів, що надають право виконувати будівельні роботи та належно затвердженої проектної документації, розробленої у відповідності до вихідних даних, що видаються відповідними службами м. Києва. Документи, які посвідчують право власності /користування земельною ділянкою замовником будівництва не надані, під час перевірки зазначений об'єкт будівництва не експлуатувався. За фактом виявлених правопорушень складено відповідний акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення, на підставі яких ОСОБА_3, притягнуто до адміністративної відповідальності.

Представник позивача у судовому засіданні поданий позов підтримав та просив суд його задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні проти заявлених позовних вимог заперечував та просив суд відмовити у їх задоволенні.

Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що поданий позов не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 21 червня 2018 року головним державним інспектором інспекційного відділу № 3 управління контролю за будівництвом Якимчук М.С. складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 за ч. 6 статті 96 КУпАП, за результатами позапланової перевірки, проведеної на об'єкті будівництва «Будівництво комплексу торгових павільйонів» на АДРЕСА_3.

На підставі зазначеного протоколу, 03 липня 2018 року в.о. директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Попович О.М. винесено постанову №18/18 по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3, якою визнано останнього винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст. 96 КУпАП та накладено на нього штраф у розмірі 25500 грн.

Зі змісту постанови вбачається, що на замовлення ПрАТ «Юність-2» здійснені роботи з будівництва торгівельного приміщення орієнтовною площею 200 кв.м. на розі АДРЕСА_3, самочинно без документів, що надають право виконувати будівельні роботи та належно затвердженої проектної документації, розробленої у відповідності до вихідних даних, що видаються відповідними службами міста Києва. Документи, які посвідчують право власності/користування земельною ділянкою, замовником будівництва ПрАТ «Юність-2» не надані. Під час проведення перевірки, зазначений об'єкт будівництва не експлуатувався. Клас наслідків об'єкта будівництва - СС2 (середні наслідки), чим порушив ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Департамент здійснює повноваження щодо державного архітектурно- будівельного контролю в місті Києві та дозвільно-реєстраційних функцій щодо об'єктів незначного (CCI) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності) з 12 жовтня 2016 року.

Згідно зі статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно з пунктом 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно зі статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно до Порядку № 553 на підставі наказу Департаменту №258 від 23 квітня 2018 року та звернення управління захисту економіки у місті Києва Департаменту захисту економіки Національної поліції України № 2303/39/125/03-18/ від 10 квітня 2018 року Департаментом було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

На підставі проведеної перевірки Департамент архбудконтролю м.Києва склав Акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 21 червня 2018 року № б/н.

Згідно Акту від 21 червня 2018 року № б/н Департаментом архбудконтролю м.Києва виявлені два порушення, зокрема, і те, що стосується оскаржуваного рішення Департаменту архбудконтролю м.Києва: на замовлення ПАТ «Юність-2» здійснені роботи з будівництва торгівельного приміщення орієнтовною площею 200м. кв. на розі АДРЕСА_3 у Деснянському районі м.Києва, самочинно без документів, що надають право виконувати будівельні роботи та належно затвердженої проектної документації, розробленої у відповідності до вихідних даних, що видаються відповідними службами міста Києва. Документи, які посвідчують право власності/користування земельною ділянкою, замовником будівництва ПАТ «Юність-2» не надані. Під час проведення перевірки зазначений об'єкт будівництва не експлуатувався. Враховуючи викладеневище, відповідно до ст.376 Цивільного кодексу України та Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № б від 30.03.2012 є підстави вважати об'єкт самочинним будівництвом, оскільки він збудований на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети та без документів що надають право виконувати будівельні роботи. Клас наслідків об'єкта будівництва - СС 2 (середні наслідки).

На підставі Акту від 21 червня 2018 року № б/н Департаменту архбудконтролю м.Києва та на підставі розгляду адміністративної справи винесена Постанова № 18/18 від 03 липня 2018 року про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.6 ст. 96 КУпАП.

Частина 6 статті 96 КУпАП передбачає відповідальність за виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2).

Наказом № 10-л від 14 лютого 2001 року позивач був прийнятий на посаду директора Закритого акціонерного товариства «Юность-2», з 14 лютого 2001 року.

На підставі Рішення загальних зборів акціонерів товариства (протокол № 1/10 від 09 листопада 2010 року) Наказом № 1/3 від 09 листопада 2010 року ОСОБА_3 призначений директором Приватного акціонерного товариства «Юность-2».

Таким чином, будівництво торгівельного приміщення відбулось до призначення позивача, про що свідчить витяг з Генплану (топоплан М1:500), який виготовлений 29 березня 1996 року.

Частиною 1 статті 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і, за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, по пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, до мають значення для правильного вирішення справи.

Всупереч цій нормі, посадовими особами Департаменту архбудконтролю міста Києва, не встановлено всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, позивач не є суб'єктом інкримінованого мені адміністративного правопорушення, я не вчинював протиправного винного діяння.

Адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді) (частина 1 статті 38 КУпАП).

Згідно п.7 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема при закінченні на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Враховуючи, що на Витягах з Генерального плану м.Києва М 1:500 за 1996 рік та 1999 рік (з останнім оновленням в 2007 року) є відмітки - штампи органів архбудконтролю, суд приходить до висновку, що строки накладення адміністративного стягнення сплинули.

Частина 1 статті 8 КУпАП встановлює, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

В Постанові № 18/18 від 03 липня 2018 року вказано, що позивач порушив норми ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», який прийнятий 17 лютого 2011 року та вступив в силу 12 березня 2011 року, ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», прийнятий 20 травня 1999 року та вступив в силу 23 червня 1999 року, тобто, застосовано норми законів, що прийняті пізніше, аніж було вчинено адміністративне правопорушення.

Департамент архбудконтролю міста Києва безпідставно призначив проведення позапланової перевірки відносно ПрАТ «Юность-2» шляхом видання Наказу № 258 від 23 квітня 2018 року.

Так, в пункті 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» вказані підстави для здійснення позапланових заходів.

У Направленні № б/н від 27 квітня 2018 року зазначена така підстава для нооведення позапланової перевірки: звернення управління захисту економіки у місті Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 10 квітня 2018 № 2303/39/125/03-18 (вх. Департаменту від 13 квітня 2018 № 073/2826).

Серед підстав, що зазначені у п.1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» відсутня підстава звернення правоохоронних органів, як така, що передбачає призначення позапланового заходу. Порядок № 533 також не містить такої підстави для призначення та проведення позапланової перевірки.

Пункт 2 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду і контролю) у сфері господарської діяльності» передбачає, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється.

За таких обставин, незрозумілим є видання відповідного наказу на підставі лише звернення Управління захисту економіки у місті Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

За умовами ст. 283 КУпАП постанова повинна містити: відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім'я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування.

Так, у постанові № 18/18 від 03 липня 2018 року невірно вказані дані особи, що притягається до адміністративної відповідальності, а саме дата народження, місце роботи.

У відповідності до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Всупереч цій нормі закону, посадовою особою Департаменту а не зазначено місце та час вчинення адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на відсутність в діях позивача винного діяння, спливу терміну притягнення до адміністративної відповідальності, застосування посадовими добами архбудконтролю при проведенні перевірки норм актів, які не були чинними на момент встановлення споруди, а також не дотримання форми та порядку винесення Постанови, оскаржувана Постанова № 18/18 від 03 липня 2018 року підлягає скасуванню.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими, а відтак позов є таким таким, що підлягає задоволенню.

На підставівикладеного, керуючись ст. ст.ст. 5-9, 77, 139, 246, 255, 295 КАС України, суд,

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_3 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) про скасування постанови - задовольнити у повному обсязі.

Скасувати постанову № 18/18 від 03 липня 2018 року по справі про адміністративне правопорушення Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), та провадження по справі закрити.

Стягнути з Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) на користь ОСОБА_3 судовий збір у розмірі 704,80 грн.

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на подання апеляційної скарги з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити учасників справи:

ОСОБА_3, місце проживання - 02121, АДРЕСА_1, іпн - НОМЕР_1.

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), місцезнаходження - 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32, код ЄДРПОУ - 40224921.

Повний текст рішення складений 21 листопада 2018 року.

Суддя: