Справа № 826/11636/18
Суддя: Літвінова А.В.
Дата ухвалення: 2018-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

19 листопада 2018 року №826/11636/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Літвінової А.В., при секретарі судового засідання Огнивому Д.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Мікслаб"
доКиївської міської митниці Державної фіскальної служби
провизнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,
за участі:

представника позивача - Козлюка П.Г.,

представників відповідача - Гончаревського О.В., Шитової Г.В.,

На підставі частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 19 листопада 2018 року проголошено скорочену (вступну та резолютивну) частини рішення. Виготовлення рішення у повному обсязі відкладено, про що повідомлено осіб, які брали участь у розгляді справи, з урахуванням вимог частини шостої статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Мікслаб" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської міської митниці Державної фіскальної служби, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської митниці Державної фіскальної служби про призначення коду товару від 23.01.2018 №КТ-UA-2018.

Позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю "Мікслаб" мотивовані тим, що у спірному рішенні відповідачем було визначено, що ввезені позивачем товари є свабами моделей STX764, TX714K та TX716, які потрібно класифікувати за кодом згідно з УКТЗЕД , та відповідно, як вироби з вати та інші готові вироби, включаючи викройки одягу, проте, така класифікація товару протирічить відомостям, встановленим під час митного огляду товарів, де вказано, що оглянутий товар ідентифікується, як вироби з пластмаси. Крім того, позивач неодноразово ввозив ідентичні товари на територію України, а митні органи без зауважень здійснювати митне оформлення заявлених декларантом товарів за кодом УКТЗЕД 0. Також судовим експертом було проведено дослідження товарів та складено висновок експертного товарознавчого дослідження, згідно з яким визначальні характеристики спірних товарів відповідають коду УКТЗЕД .

Відповідач проти позову заперечував, зазначивши, що до товарної позиції 560122 УКТЗЕД включається вата або вироби з неї із синтетичних або штучних волокон. Враховуючи зазначене, тампони для чистки приміщень класифіковано у товарній підкатегорії УКТЗКД. Оскільки очищуючі тампони виготовлено з текстильного матеріалу і такі вироби не включені до інших товарних позицій розділу XI і не зазначені в іншому місці УУТЗЕД, їх класифіковано в межах товарної позиції 6307.

Також сторонами було надано відповідь на відзив, заперечення на відповідь на відзив та пояснення, в яких кожна зі сторін підтримала свою позицію, викладену раніше в позовній заяві та відзиві на неї, відповідно.

Під час судового розгляду справи судом оголошувалась перерва в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України. Крім того, було викликано експерта ОСОБА_4 в судове засідання для надання усних пояснень щодо його висновку. Враховуючи, що станом на дату судового засідання ОСОБА_4 є діючим адвокатом, останнього було вирішено допитати в якості свідка.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,

ВСТАНОВИВ:

Між товариством з обмеженою відповідальністю "Мікслаб" (покупець) та компанією «Best Analytic Lab Inc.» (США) (продавець) було укладений контракт №0505-17 від 05.05.2017 з додатками №1 і №2, за умовами якого останній продає товари, зокрема витратні матеріали для лабораторного, аналітичного обладнання відповідно до специфікації, у якій зазначаються найменування, кількість і ціна товарів.

Так, 12.01.2018 на виконання умов контракту на підставі інвойсу від 21.12.2017 №1221/02-17, специфікації від 12.12.2017 №1221/02-17Е , CMR від 10.01.2018 №7312-801-011-01, попередньої митної декларації від 11.01.2018 №UA100000/2018/801086, технічного паспорту виробника на товари на адресу товариства з обмеженою відповідальністю "Мікслаб" в Україну були ввезені сваби трьох моделей STX764, ТХ714К та ТХ716 загальною вагою брутто 76,30 кг., вартістю 8 577,85 євро.

Товариством з обмеженою відповідальністю «Мікслаб» (декларант) 15.01.2018 до Київської міської митниці Державної фіскальної служби було подано митну декларацію типу «ІМ40ДЕ» №UA100010/2017/120815, у якій сваби були заявлені за кодом Української класифікації товарів зовнішньо-економічної діяльності (далі УКТЗЕД) 3926 9097 90 як вироби з пластмаси.

Разом з тим, 23.01.2018 Київською міською митницею Державної фіскальної служби було прийняте рішенням про визначення коду товару №KT-UA-2018, яким було визначено, що ввезені товари є свабами моделей STX764, ТХ714К та ТХ716, які потрібно класифікувати за кодами згідно з УКТЗЕД , , відповідно, як вироби з вати та Інші готові вироби, включаючи викройки одягу.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Мікслаб», не погоджуючись із рішенням відповідача від 23.01.2018 №KT-UA-2018, звернулось до суду з даним позовом.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

Повноваження митних органів здійснювати класифікацію товарів, а також вимоги до такої класифікації згідно УКТ ЗЕД встановлені наступними приписами законодавства.

У відповідності до частин першої та другої статті 67 Митного кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Частиною четвертою вказаної статті визначено, що структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Частинами першою та другою статті 68 Митного кодексу України передбачено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Частиною першою статті 69 Митного кодексу України визначено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД (частина друга статті 69 Митного кодексу України).

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них (частина третя статті 69 Митного Кодексу України).

Згідно з частиною четвертою статті 69 Митного Кодексу України у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Відповідно до частини сьомої зазначеної статті, рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Законом України «Про митний тариф» від 19.09.2013 №584-VII (далі Закон №584-VII) встановлено, що митний тариф України є невід'ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до Указу Президента України «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» від 17.05.2002 року №466/2002 (далі - Указ № 466) Україна приєдналась до вказаної системи.

Згідно з пунктом «а» статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14.06.1983 року, що є частиною національного законодавства України, кожна Договірна Сторона Конвенції зобов'язується, за виключенням випадків застосування положень (а) даного параграфу, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності даної Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов'язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без будь-яких доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об'єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.

Відповідно до пункту 1 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428 (далі - Порядок №428) цей Порядок визначає процедуру ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД).

Як передбачено Порядком №428, Держмитслужба приймає рішення приймає рішення щодо можливості деталізації товарів в УКТЗЕД на національному рівні з урахуванням загальноприйнятих правил класифікації товарів у Гармонізованій системі.

Відповідно до Закону №584-VII, до групи 39 віднесені пластмаси, полімерні матеріали та вироби з них. За кодом 3926 визначені іншi вироби з пластмас та вироби з iнших матерiалiв товарних позицiй 3901-3914. За кодом 3926 90 97 90 визначено - інші.

Разом з тим, до групи 56 віднесені вата, повсть і неткані матеріали; спеціальна пряжа; шпагати, мотузки, троси та канати і вироби з них. За кодом 5601 визначені: вата з текстильних матерiалiв та вироби з неї; текстильнi волокна завдовжки не більш як 5 мм (пух), текстильний пил і вузлики: - інші. До групи 63 віднесені інші готові текстильні вироби; набори; одяг та текстильні вироби, що використовувалися; ганчір'я. За кодом 6307 визначені іншi готовi вироби, включаючи викройки одягу: - трикотажнi, - інші.

Згідно із Законом України «Про митний тариф» класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи від 09.07.2018 №01/07-2018 (судовий експерт-товарознавець ОСОБА_4), за визначальними характеристиками товари:

- стерильні сваби моделей STX764, арт.115-1886-D;

- великий сваб TOC TX714K Aipha Snap (Texwipe), арт. 115-1894-D;

- великий сваб ABS ORBOND TX716 (Texwipe), арт. 115-1896-D, виробник VWR International GmbH, країна виробництва Німеччина. Торгівельної марки VWR International GmbH, Група 39 «Пластмаси, полімерні матеріали та вироби з них), товарної позиції 3926 «Інші вироби з пластмас та вироби з інших матеріалів товарних позицій 3901-3914».

Із зазначеного висновку експерта вбачається, що сваби складаються з двох основних елементів - осі виробу, для виготовлення якої використовуються дерево, пластик або алюмінієвий дріт, і тампону, виготовленого з бавовни, віскози або інших текстильних матеріалів. Кожен із згаданих матеріалів має свої особливості , якими і визначаються

При цьому, в судовому засіданні 19.11.2018 ОСОБА_4 відмітив, що сваби є неподільними, в їх структурі більше пластику, аніж вати, а тому при проведенні експертного дослідження доцільно було використовувати 4 метод із наведених вище, та класифікувати даний товар в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються, виходячи з методу переваги пластику над ватою.

Так, суд зазначає, що згідно з примітками до Розділу Розділ VII Полімерні матеріали, пластмаси та вироби з них; каучук, гума та вироби з них - товари, подані в наборах, що складаються з двох або більше різних компонентів, які повністю або частково входять до цього розділу і призначені для змішування з метою створення продукту, зазначеного в розділі VI або VII, слід класифікувати у товарній позиції, яка відповідає цьому продукту, за умови, що ці компоненти: (a) з огляду на спосіб їх пакування явно призначені для використання разом без попереднього перепакування; (b) подаються разом; і (c) визначаються або їх власною природою, або за їх співвідношенням і доповнюють один одного.

Судом встановлено, що використання окремо таких складових свабу як ось виробу (для виготовлення якої використовуються дерево, пластик або алюмінієвий дріт) і тампону (виготовленого з бавовни, віскози або інших текстильних матеріалів) - неможливо, оскільки в такому випадку не створюється кінцевий продукт - сваб. Таким чином, класифікувати зазначений товар, окремо за кодом 5601: вата з текстильних матерiалiв та вироби з неї; текстильнi волокна завдовжки не більш як 5 мм (пух), текстильний пил і вузлики; за кодом 6307 іншi готовi вироби, включаючи викройки одягу, - неможливо, оскільки вони представляють собою єдиний товарний продукт, що утворюється як результат змішання зазначених компонентів.

З аналізу вищевказаних нормативно-правових актів суд дійшов до висновку, що товариство з обмеженою відповідальністю "Мікслаб" при заповнюванні митної декларації від 11.01.2018 №UA100010/2017/120815 вірно визначив товарну позицію декларуємого товару як «інші вироби з пластмас» та визначив йому код УКТ ЗЕД 3926 90 97 90.

Також, суд звертає увагу, що позивач раніше неодноразово здійснював ввезення на митну територію України та декларував аналогічний товар за кодом УКТ ЗЕД 3926 90 97 90, митницею здійснювалось митне оформлення вказаного товару за УКТ ЗЕД 3926 90 97 90, що підтверджується митними деклараціями, наданими позивачем, та власне не спростовано відповідачем під час судового розгляду справи.

Матеріали справи не містять доказів того, що митні органи Державної фіскальної служби здійснили попередні митні оформлення ідентичних товарів з порушенням вимог класифікації товарів згідно з УКТЗЕД.

Відтак, застосовуючи принцип юридичної визначеності, суд наголошує на небгрунтованості дій контролюючого органу із прийняття спірного рішення.

Так, принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. В його основі лежить відоме з римського права положення res judicata (лат. «вирішена справа), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов'язковим для сторін і не може переглядатися. Іншими словами, цей принцип гарантує остаточність рішень («що вирішено - вирішено і не має переглядатися до безмежності»).

Європейський Суд підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява №33202/96, пункт 120, ECHR 2000, «Онерїлдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryэldэz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, пункт 128, ECHR 2004-XII, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява №21151/04, пункт 72, від 08.04.2008, і «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява №10373/05, пункт 51, від 15.09.2009). Також, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява №55555/08, пункт 74, від 20.05.2010, «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява №36900/03, пункт 37, від 25.11.2008) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що відповідач, заперечуючи проти позову, не довів правомірності прийнятого ним рішення про визначення коду товару.

До того ж, відповідачем жодним чином не пояснено суду, з яких підстав було змінено назви декларованого товару. Так, у спірному рішенні назву товару «великий сваб TOC TX714K Aipha Snap (Texwipe)» було змінено на «сваб TX714K (Texwipe)», а «великий сваб ABS ORBOND TX716, (Texwipe)» було змінено на «сваб TX716 (Texwipe)».

Як вбачається з матеріалів справи, між товариством з обмеженою відповідальністю "Мікслаб" (постачальник) та публічним акціонерним товариством «Фармак» (покупець) було укладено договір поставки від 04.11.2016 №102-274/16, за умовами якого постачальник зобов'язується передати власність покупцю витратні матеріали та лабораторний посуд шляхом здійснення поставки товару партіями в асортименті, в кількості та по ціні згідно зі специфікаціями, які складаються та підписуються сторонами на поставку кожної партії товару та з моменту підписання становлять невід'ємну частину договору.

Відповідно до генеральної специфікації від 04.11.2016 до договору позивач взяв зобов'язання поставляти до публічного акціонерного товариства «Фармак» товари, зокрема, «великий сваб TOC ТХ714К Alpha Snap (Texwipe)» та «великий сваб ABS ORBOND ТХ716, (Texwipe)».

Згідно з інвойсом від 21.12.2017 №1221/02-17Е та специфікації від 12.12.2017 №1221/02-17Е продавець компанія «Best Analytic Lab Inc.» (CILLA) продає «великий сваб TOC ТХ714К Alpha Snap (Texwipe)» та «великий сваб ABS ORBOND ТХ716, (Texwipe)».

Таким чином, заявлені декларантом назви товарів співпадають з назвами товарів, визначених публічним акціонерним товариством «Фармак» у тендері на закупівлю та назвами товарів зазначених продавцем таких товарів - компанією «Best Analytic Lab І Inc.» (СІЛА).

Відповідач, в свою чергу, не назначив суду про наявність державних стандартів (ДЕСТ) чи інших документів, на підставі яких було змінено назви товарів в оскаржуваному рішенні.

Суд звертає увагу, що відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Проте, в межах розгляду даної адміністративної справи відповідач не надав суду достатніх доказів на обґрунтування законності спірного рішення від 23.01.2018 №КТ-UA-2018.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також усні та письмові доводи сторін, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

При задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської митниці Державної фіскальної служби про призначення коду товару від 23.01.2018 №КТ-UA-2018.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Мікслаб" (03164, м. Київ, вул. Підлісна 1, код ЄДРПОУ ) понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 762, 00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні) за рахунок бюджетних асигнувань Київської міської митниці Державної фіскальної служби (03124, м. Київ, бул. Гавела Вацлава, 8-А, ).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України, із урахуванням положень пункту 15.5 Перехідних положень (Розділу VII) Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Літвінова А.В.

Повний текст рішення виготовлено 22.11.2018.