Справа № 442/6781/18
Суддя: Кучаковський Ю. С.
Дата ухвалення: 2018-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №442/6781/18
Провадження №2-а/442/158/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 листопада 2018 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді - Кучаковського Ю.С.,

за участю секретаря судового засідання - Кравців Х.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дрогобичі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності, -

за участю представників:

від позивача: ОСОБА_2

від відповідача: Швацький А.О.

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради, у якому просить визнати протиправною та скасувати Постанову по справі про адміністративне правопорушення № 46/18-п від 29.06.2018 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП у виді штрафу у розмірі 5 950 грн, яка винесена заступником начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Гритчак A.M., провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП - закрити. Адміністративний позов обґрунтовано тим, що 02.10.2018 позивач отримала поштовий конверт з Дрогобицького ВДВС ГТУЮ у Львівській області, в якому, крім супровідного листа, знаходилась постанова про відкриття виконавчого провадження від 23.08.2018, яка винесена по примусовому виконанню Постанови № 46/18-п від 10.07.2018, винесеної відповідачем. Факт отримання листа підтверджується відомостями з офіційного сайту Укрпошти сервіс „Відстежити відправлення" та конвертом з трек-номером відправлення. Вказує, що 04.10.2018 звернулася до адвоката з проханням про надання консультації у виконавчому провадженні, в ході якої стало відомо, що у неї відсутні будь-які документи, на підставі яких її було притягнено до адміністративної відповідальності згідно оскаржуваної постанови. Адвокатом на адресу відповідача скеровано адвокатський запит із проханням про надання вказаних документів та 04.10.2018 позивач отримала копію оскаржуваної постанови у Дрогобицькому ВДВС ГТУЮ у Львівській області з матеріалів виконавчого провадження № 57053229, про що свідчить її заява із відміткою про прийняття та змогла вперше з нею ознайомитись. Наголошує, що жодних документів, зокрема, ні протоколу про адміністративне правопорушення від 08.06.2018 № 46/18, ні акту перевірки від 08.06.2018 № 46/18 на її адресу не надходило. Як вказано в оскаржуваній постанові на АДРЕСА_1 знаходиться нежитлова будівля, що належить на праві власності ОСОБА_1 (Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 24.12.2015 № 50690502 будівля - 6 кв.м). Проведеною перевіркою від 16.03.2018 (акт № 17/18) встановлено, що гр. ОСОБА_1 провела реконструкцію будівлі, без права на виконання будівельних робіт та затвердженої проектної документації. За результатами якої було складено процесуальні матеріали та видано припис від 16.03.2018 № 17/18-1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. На момент перевірки виконання вимог припису встановлено, що вимога припису віл 16.03.2018 № 17/18-1 виданого гр. ОСОБА_1, на АДРЕСА_1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил і привести об'єкт реконструкції нежитлової будівлі на АДРЕСА_1 у відповідність будівельних норм, державних стандартів і правил та вимог містобудівного законодавства не виконано. Здійснено фотофіксацію чим порушила п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553. Вважає оскаржувану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню з огляду на наступне. Зазначає, що 07.08.2009 ДАБК у Львівській області проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері архітектури та будівництва щодо проведення будівельних робіт з добудови до кіоску з продажу риби на АДРЕСА_1 та добудови до кіоску з продажу ковбасних виробів на АДРЕСА_1. Під час проведення перевірки з'ясовано, що замовником будівництва є фізична особа - підприємець ОСОБА_1 та встановлено, що ОСОБА_1 самовільно здійснила дві добудови до рибного та ковбасного кіосків на території Дрогобицького ринку за адресою: АДРЕСА_1, без дозволу на виконання будівельних робіт, що є порушення ст. 29 Закону України „Про планування і забудову територій". За результатами перевірки складено: акт проведення перевірки № 1 від 17.08.2009; припис від 19.08.2009 № 3/12 про демонтаж самовільно прибудованих приміщень до кіоску з продажу риби на АДРЕСА_1 та добудови до кіоску з продажу ковбасних виробів на АДРЕСА_1 в термін до 20.09.2009. 17.11.2009 інспекцією ДАБК у Львівській області проведено позапланову перевірку на виконання вимог припису від 19.08.2009 № 3/12 про демонтаж самовільно прибудованих приміщень до кіоску з продажу риби на АДРЕСА_1 та добудови до кіоску з продажу ковбасних виробів на АДРЕСА_1 в термін до 20.09.2009. Припис інспекції ДАБК у Львівській області від 19.08.2009 № 3/12, виданий фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 не виконано, самовільно прибудовані приміщення до кіоску з продажу риби на АДРЕСА_1 та добудови до кіоску з продажу ковбасних виробів на АДРЕСА_1 не демонтовано. За результатами позапланової перевірки складено акт проведення позапланової перевірки № 14 від 17.11.2009. Зазначає, що у зв'язку з невиконанням вказаного припису ДАБК у Л/О звернулося до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 про зобов'язання вчинити дії зокрема виконати вимоги припису від 19.08.2009 № 3/12. Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 27.04.2009 у справі № 2а-459/10/1370, яка вступила в законну силу 26.05.2011 в задоволенні позову відмовлено у зв'язку з тим, що рішенням Господарського суду Львівської області в справі № 10/251 від 01.07.2010 задоволено позовні вимоги Дрогобицької міської ради до ФОП ОСОБА_1 та зобов'язано останню знести самовільне будівництво двох добудов до кіосків на АДРЕСА_1. Згідно ухвали Вищого господарського суду України від 22.12.2010 касаційна скарга ОСОБА_1 повернута останній, таким чином рішення від 01.07.2010 набрало законної сили. Враховуючи вищенаведене суд прийшов до висновку, що фактично вимоги позивача були предметом дослідження господарського суду в справі № 10/251, а отже, суд вважає, що він не може вирішувати спір з приводу якого є рішення, що набрало законної сили, а відтак в позові слід відмовити. Наголошує, що вказані обставини свідчать про те, що оскаржувана постанова відповідача про накладення адміністративного стягнення є не що інше, як спроба притягнути відповідача двічі до відповідальності за одне і те саме правопорушення. Звертає увагу на те, що в Приписі № 17/18 від 16.03.2018 за невиконання якого позивачку оскаржуваною постановою притягнено до адміністративної відповідальності вказано „...Одночасно перевіркою встановлено, що гр. ОСОБА_1 повторно провела реконструкцію будівель на АДРЕСА_1 на земельній ділянці, що відноситься до земель міської ради та не надана в приватну власність або користування... без права на виконання будівельних робіт та проектної документації, після якої площа торгового приміщення становить 18,99 кв.м...". З цього приводу зазначає, що питання „повторної реконструкції" нежитлового приміщення позивача було предметом дослідження в адміністративній справі № 442/2823/18, в якій відповідачем не доведено, а судом не встановлено факту повторної реконструкції нежитлового приміщення позивача. Крім того вказує, що відповідачем під час проведення перевірки та винесення оскаржуваної постанови допущено ряд порушень, зокрема: позивач не була повідомлена належним чином про проведення перевірки та складення з цього приводу Акту № 46/18, який складено посадовими особами відповідача в приміщенні Відділу ДАБК виконавчого комітету Дрогобицької міської ради по АДРЕСА_1, а не за місцезнаходженням об'єкта нерухомого майна і за відсутності позивача; вказує, що її не було повідомлено належним чином про складення відносно неї за результатами перевірки згідно Акту № 46/18 Протоколу № 46/18 від 08.06.2018 про адміністративне правопорушення, протокол складено посадовими особами відповідача в приміщенні Відділу ДАБК виконавчого комітету Дрогобицької міської ради по АДРЕСА_1, а не за місцезнаходженням об'єкта нерухомого майна і за відсутності позивача. Враховуючи вищенаведене, просить адміністративний позов задовольнити.

Позивач в судове засідання не з'являлася. Представники сторін не зеперечували проти розгляду справи в відсутності позивача. Представник позивача у судовому засіданні просив позов задовольнити з підстав викладених у адміністративному позові. Зазначив, що позивач двічі притягується до відповідальності за одне й те саме правопорушення, вина позивача відсутня, оскільки КП „Дрогобицький ринок" погодило виділення їй землі і вона зверталася до Дрогобицької міської ради для надання їй земельної ділянки.

Представник відповідача у судовому засіданні зазначив, що позивач вимоги припису не виконала, а тому повинна бути притягнути до адміністративної відповідальності, позивач свідомо ухилялася від отримання припису, твердження представника позивача про притягнення позивача двічі до відповідальності не відповідають дійсності, а лист КП „Дрогобциький ринок" про погодження передачі їй земельної ділянки нічого не значить, оскільки свідчить лише про не заперечення, а вирішення земельних питань здійснює Дрогобицька міська рада.

В судовому засіданні представником відповідача було заявлено клопотання про допит свідка інспектора Мошовського І.Д., проте даний свідок тричі в судові засідання не з'являвся. В судовому засіданні 21.11.2018 представник відповідача зазначив, що свідок перебуває на перевірці, з наступного тижня йде у відпустку і з'явитися на цьому тижні до суду не має можливості. Враховуючи обмежені строки розгляду даної категорії справ суд дійшов висновку, що розгляд справи здійснюватиметься за наявними матеріалами у справі без допиту свідка, який тричі не з'являвся в судові засідання.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області, встановив наступне.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відповідно до ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Колегією суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України у постанові від 06.12.2016 (справа п/800/9/16) зазначено, що поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду є наявність обставин, які створили об'єктивні перешкоди для звернення особи з адміністративним позовом і подолання яких для цієї особи було неможливим або ускладненим.

Постанова про накладення адміністративного стягнення № 46/18-п винесена 29.06.2018.

При обґрунтуванні поважності причин пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом позивач посилається на те, що при розгляді справи вона присутньою не була, а постанову у справі про адміністративне правопорушення отримлав лише 04.10.2018.

Відповідач зазначив, що надіслав позивачу постанову 03.07.2018 рекомендованим листом з описом вкладення, проте як вбачаєтьсяз відстеження поштового відправлення „Укрпошта" поштове відправлення за № 448 повернуто одержувачу за закінченням встановленого терміну зберігання.

Враховуючи викладене, встановлені обставини справи, а також те, що позивач не мав об'єктивної можливості оскаржити постанову у строк, передбачений ст. 286 КАС України, то суд приходить до висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду з поважних причин, а тому цей строк підлягає поновленню.

Згідно Постанови по справі про адміністративне правопорушення № 46/18-п від 29.06.2018, винесеної заступником начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Гритчаком A.M., притягненено ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП у виді штрафу у розмірі 5 950 грн.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За правилами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 244-6 КУпАП передбачено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виробництва, виготовлення та застосування будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, а також будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту та прийняття в експлуатацію об'єктів чи споруд, невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга частини статті 188-42).

Об'єктом адміністративного проступку за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП є невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб Державної архітектурно-будівельної інспекції України або її територіальних органів.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 41 Закону України „Про містобудівну діяльність", п. 3 ст. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Тобто, виданий припис підлягає обов'язковому виконанню і саме за його невиконання передбачена адміністративна відповідальність, визначена ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Пунктом 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом (п. 11 Порядку).

Пунктом 17 Порядку визначено, що накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до вимог Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 № 553 припис є додатковим документом, що видається для усунення виявлених порушень та не виключає притягнення особи до відповідальності за виявлене порушення.

Матеріалами адміністративної справи підтверджується, що позивач отримала Припис від 16.03.2018, однак, у визначений строк позивачем не було виконано вимог вказаного Припису, як і не було його оскаржено у встановленому законодавством порядку.

08.06.2018 спеціалістом першої категорії ОСОБА_5 за участю юрисконсульта Швацького А.О. складено акт № 46/18 та протокол № 46/18 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, у якому зазначено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підпису відмовилась, та протокол їй надіслано цінним листом з описом вкладення.

Згідно з абз. 3-6 п. 3 Постанови Кабінету Міністрів „Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 06.04.1995 № 244 у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням. Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції. У разі ненадання суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб'єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб'єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб'єктом містобудування.

Суд критично ставиться до відеозапису та опису вкладення, наданих відповідачем, оскільки з відеозапису вбачається, що невідома особа у невідомий період часу хотіла вручити ОСОБА_1 невідомий документ, а ОСОБА_1 зазначила, щоб усі документи їй надсилали поштою, вказала, що вона підписує усе, що необхідно. Також надано опис вкладення до цінного листа, але не надано розрахункового документу відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції, а також номеру поштового відправлення.

Ч. 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Стаття 62 Конституції України передбачає, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, якщо відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, належними та допустимими доказами не доведено відповідної обставини щодо вручення ОСОБА_1 протоколу від 11.06.2018 № 46/18, відповідні сумніви тлумачаться на користь ОСОБА_1, зокрема, щодо ознайомлення та отримання нею вказаного протоколу, в якому наведено інформацію стосовно виявленого правопорушення, передбачену законодавством відповідальність за нього, а також зазначено час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 256 КУпАП передбачено, що в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Згідно зі ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

З огляду на викладене, зважаючи на відсутність належних доказів, які б підтверджували отримання ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення від 11.06.2018 № 46/18, що мало наслідком позбавлення її можливості користуватися своїми правами, передбаченими КУпАП, а саме, подавати зауваження щодо змісту протоколу, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, користуватись іншими правами, визначеними ст. 268 КУпАП.

До такого ж висновку дійшов Київський апеляційний адміністративний суд у своїй постанові від 19.06.2018 у справі № 361/5154/17.

Згідно зі ст. 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі. Позовну заяву щодо оскарження рішень суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови). За наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб'єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи вищенаведене, з'ясовані фактичні обставини по справі та досліджені докази, суд вважає, що з урахуванням наведених норм права, беручи до уваги, що розгляд справи та притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відбувся із порушенням встановленого законодавством порядку, суд приходить до висновку, що постанова № 46/18-п від 29.06.2018 винесена відповідачем передчасно, при неповному з'ясування обставин, що мають значення для її прийняття, за відсутності належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_1 було повідомлено про день, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення з наданням їй можливості скористатися своїми правами, як особи, що притягується до адміністративної відповідальності, зокрема, щодо підготовки, ознайомлення та подання доказів до початку розгляду матеріалів справи про притягнення до адміністративної відповідальності, а тому наявні підстави для скасування постанови № 46/18-п від 29.06.2018 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП у виді штрафу у розмірі 5 950 грн, яка винесена заступником начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Гритчак A.M., з надісланням справи про адміністративне правопорушення на новий розгляд, під час якого слід прийняте законне та обґрунтоване рішення з урахуванням всіх норм КУпАП та з дотриманням прав ОСОБА_1, передбачених ст. 268 КУпАП.

Інші докази не мають значення для розгляду даної справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 19, 20, 72-77, 241-247, 286 КАС України, суд -

в и р і ш и в :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності, - задовольнити частково.

Скасувати Постанову по справі про адміністративне правопорушення № 46/18-п від 29.06.2018, винесену заступником начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Гритчаком A.M., про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП у виді штрафу у розмірі 5 950 грн.

Надіслати справу на новий розгляд до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради.

В іншій частині позову відмовити.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи на рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного адміністративного суду через Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.С. Кучаковський