Справа № 807/291/18
Суддя: Калинич Я. М.
Дата ухвалення: 2018-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

09 листопада 2018 рокум. Ужгород№ 807/291/18

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Калинич Я. М.

при секретарі судового засідання - Попович М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на боці позивача - квалафікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на боці відповідача - ОСОБА_2, про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 09 листопада 2018 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено 19 листопада 2018 року.

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - відповідач, ВКДКА) третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Закарпатської області (далі - третя особа 1, КДКА Закарпатської області) в якій просив визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ІІ-018/2018 від 28.02.2018 року.

Ухвалою суду від 05 червня 2018 року було залучено до участі в розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 (далі - третя особа 2, ОСОБА_2).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в оскаржуваному рішенні відповідача не вказано які саме дії позивача відповідач вважає такими, що мають ознаки проступку, не зазначено які саме дії чи висловлювання принизили честь і гідність скаржника та нестриманість та некоректність позивача. Також, позивач зазначає, що до повноважень відповідача не належить прийняття рішення про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката. Одночасно позивач вказує на порушення процедури розгляду скарги, що полягала зокрема в тому, що скражник ОСОБА_2 в порушення вимог п.36.5 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката не додала копію скарги та доданих письмових матеріалів для вручення іншій стороні, що призвело до позбавлення права позивача на подання заперечення проти такої. Відповідач, в свою чергу, повинен був повернути таку скаржникові, натомість прийняв її до розгляду, що суперечить вищезазначеному Положенню. Позивач зазначає, що члени комісії не витребовували з суду технічний запис судового засідання та, відповідно, не досліджували такий. На переконання позивача, оскаржуване рішення підриває його авторитет як адвоката, його репутацію серед колег та прокурорів, клієнтів та громадян міста Ужгороду вцілому та зачіпає інтереси позивача на збереження адвокатської репутації.

Позивач в судове засідання не з'явився, однак 09 листопада 2018 року подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Зазначив, що позов підтримує та просить такий задовольнити.

Відповідач явку свого представника в судове засідання не забезпечив, проте в матеріалах справи міститься поданий відзив на позовну заяву в прохальній частині якого просить розгляд справи проводити за відсутності представника ВКДКА (а.с.73-81, том І).

Як вбачається з відзиву на позовну заяву, відповідач позов не визнає та просить суд відмовити у задоволенні такого, у зв'язку з наступним. Відповідач вважає, що оскаржуване рішення ВКДКА, яким порушено дисциплінарну справу відносно позивача, саме по собі не є юридично значимим для позивача, не має безпосереднього впливу на його суб'єктивні права та обов'язки, відтак не порушує права та інтереси позивача. Зазначає, що факт порушення дисциплінарної справи не тягне за собою жодних негативних наслідків для позивача, оскільки оскаржуване рішення не є підтвердженням (встановленням) факту вчинення конкретного дисциплінарного проступку, а лише свідчить про те, що в процесі перевірки виявлені ознаки дисциплінарного проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх спростування або підтвердження. Відповідач переконаний, що встановлення наявності або відсутності підстав для прийняття такого роду рішень є виключним (дискреційним) повноваженням ВКДКА як органу адвокатського самоврядування. Відтак, вважає, що рішення ВКДКА прийнято у спосіб та в межах наданих повноважень, правомірно до вимог чинного законодавства України, а тому таке є законним та обґрунтованим, прийнятим з дотриманням процедури.

Третя особа 1 в судове засідання не забезпечила явку свого представника, однак в матеріалах справи міститься заява від представника КДКА Закарпатської області про розгляд справи без його участі (а.с.1, том ІІ).

В матеріалах справи також міститься заява від третьої особи 2 про розгляд справи без її участі. Свої письмові пояснення щодо позову підтримує повністю та просить суд відмовити у задоволенні позову (а.с.237, том І).

Згідно з поданими поясненнями ОСОБА_2 вважає, що ВКДКА за результатами розгляду її скарги дослідила всі обставини, наведені нею в скарзі та прийняла законне і обґрунтоване рішення. Остання підтримує позицію ВКДКА у даній справі та переконана, що підстав для задоволення позову не вбачає.

На виконання вимог ч. 13 ст. 10 та ч. 1 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (ч. 4 ст. 229 КАС України).

Дослідивши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи та об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва №021/592, виданого згідно з рішенням Закарпатської обласної КДКА від 30 листопада 2007 року №194/97.

29 червня 2017 року до КДКА Закарпатської області надійшла скарга ОСОБА_2 вх.№45/17 на неналежну поведінку адвоката ОСОБА_1 та порушення ним правил адвокатської етики. В скарзі зазначено, що адвокат ОСОБА_1 порушив Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правила адвокатської етики, відповідно до яких адвокат не повинен повідомляти сторонам та іншим учасникам судового провадження свідомо неправдиву інформацію стосовно фактичних обставин справи, суті закону, обсягу прав та обов'язків сторін, або іншим чином намагатися схилити їх до зміни їх позиції, свідчень, здійснення інших дій, в яких зацікавлений його клієнт, а у відносинах з іншими учасниками судового провадження адвокат повинен бути стриманим і коректним; реагувати на неправдиві дії або вислови цих осіб у формах, передбачених законом, зокрема у формі заяв, клопотань, скарг тощо; при допиті підсудних, потерпілих, сторін у цивільному процесі, свідків та інших осіб бути тактовним (а.с.2-3, том ІІ).

За результатом розгляду матеріалів перевірки за скаргою ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1, дисциплінарною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарною адвокатури Закарпатської області прийнято рішення від 17 листопада 2017 року про відмову в порушені дисциплінарної справи (а.с.26, том ІІ).

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_2 оскаржила його до ВКДКА.

Рішенням ВКДКА № ІІ-018/2018 від 28 лютого 2018 року скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, скасовано Рішення ДП КДКА Закарпатської області від 17.11.2017 року про відмову в порушені дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 Ухвалено нове рішення, яким порушено дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 та направлено матеріали дисциплінарної справи до КДКА Закарпатської області на стадію розгляду дисциплінарної справи (а.с.32-33, том ІІ).

Не погоджуючись із рішенням відповідача №ІІ-018/2018 від 28 лютого 2018 та скориставшись своїм правом, позивач звернувся до суду.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони згідно частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Надаючи правову оцінку рішенню ВКДКА № ІІ-018/2018 від 28 лютого 2018, суд зазначає наступне.

Згідно частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 08.07.2012 року№ 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI).

Так, позивач у своїй позовній заяві зазначив, що вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури не наділена правом здійснювати дисциплінарне провадження стосовно нього, оскільки таке право надане виключно кваліфікаційно-дисциплінарним комісіям адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Суд погоджується з даним твердженням позивача з огляду на наступне.

Відповідно до статті 33 Закону № 5076-VI, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно з частинами 1, 10, 11 статті 50 Закону № 5076-VI, кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури. Установчим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України.

Частиною 5 статті 50 Закону № 5076-VI обумовлено, що до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать: 1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; 5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з'їзду адвокатів України.

Отже, Законом № 5076-VI регламентовано повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, здійснювати дисциплінарне провадження стосовно адвоката.

У відповідності до витягу з Єдиного реєстру адвокатів України, 30.11.2007 року на підставі рішення Ради адвокатів Закарпатської області № 194/97 було видано свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 021/592 (а.с.17, том І). Адресою місцезнаходження адвоката ОСОБА_1 в Єдиному реєстрі адвокатів України зазначено: 88009, АДРЕСА_1.

Отже, розгляд дисциплінарного провадження щодо позивача має здійснюватися КДКА Закарпатської області, як це обумовлено у частині 3 статті 33 Закону № 5076-VI.

Згідно з статті 37 вказаного вище Закону, дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Процедуру здійснення дисциплінарного провадження на кожній із вказаних вище стадій врегульовано статтями 38, 39, 40 і 41 Закону № 5076-VI.

Так, відповідно до статті 38 Закону № 5076-VI (перевірка відомостей про дисциплінарний проступок адвоката), член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до статті 39 Закону № 5076-VI (порушення дисциплінарної справи), за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки. Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Таким чином, виходячи із системного аналізу наведених вище правових норм встановлено, що лише дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вирішує питання щодо порушення або відмови в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Таке рішення КДКА приймається за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки.

Суд зазначає, що встановлений законом особливий порядок здійснення дисциплінарного провадження відносно адвоката передбачає обов'язкові умови, які повинні бути дотримані суб'єктами владних повноважень та іншими особами у відповідній дисциплінарній процедурі.

Відповідно до частини 1 статті Закону № 5076-VI, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

За приписами частини 4 статті 52 Закону № 5076-VI до повноважень вищої Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належить: 1) розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 2) узагальнення дисциплінарної практики кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 3) виконання інших функцій відповідно до цього Закону.

В частині 5 статті 52 Закону № 5076-VI зазначається, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов'язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Як вже встановлено судом, за результатом розгляду скарги ОСОБА_2 на рішення ДП КДКА Закарпатської області від 17 листопада 2017 року про відмову в порушені дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1, ВКДКА прийнято рішення № ІІ-018/2018 від 28 лютого 2018 року скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, скасовано Рішення ДП КДКА Закарпатської області від 17.11.2017 року про відмову в порушені дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 Ухвалено нове рішення, яким порушено дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 та направлено матеріали дисциплінарної справи до КДКА Закарпатської області на стадію розгляду дисциплінарної справи (а.с.32-33, том ІІ).

Суд наголошує, що стаття 52 Закону № 5076-VI, як і жодна інша стаття вказаного Закону, не наділяє ВКДКА правом розглядати або переглядати дисциплінарну справу.

Законодавець імперативною нормою (частина 3 статті 33 Закону № 5076-VI) обумовив суб'єкта (КДКА), на котрого покладено обов'язок розгляду дисциплінарного провадження стосовно адвоката.

З аналізу вищевикладених норм Закону № 5076-VI, суд дійшов висновку, що скасовуючи рішення ДП КДКА Закарпатської області ВКДКА діяла в межах наданих їй повноважень. Однак, приймаючи рішення про порушення дисциплінарної справи проти адвоката ОСОБА_1 в діях відповідача вбачається перевищення повноважень і порушення статей 33 та 37 Закону № 5076-VI.

Під час розгляду справи суд не знайшов підтвердження твердження позивача щодо невитребовування членами комісії з суду технічного запису судового засідання, в якому виступав позивач, а тому не прослуховували його, оскільки як встановлено судом, ВКДКА витребувала від КДКА Закарпатської області засвідчену належним чином копію матеріалів дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1, за скаргою ОСОБА_2 (а.с.112, том І).

Так, відповідно до матеріалів справи на виконання листа ВКДКА головою КДКА Закарпатської області було направлено матеріали дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 з додатками на 46 аркушах (а.с.114, том І), серед яких був і конверт з диском - технічним записом судового засідання.

У зв'язку з вищевикладеним суд доходить висновку, що рішення ВКДКА № ІІ-018/2018 від 28 лютого 2018 року належить до часткового скасування, а саме в частинах щодо ухвалення нового рішення, яким порушено дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 та направлення матеріалів дисциплінарної справи до КДКА Закарпатської області на стадію розгляду дисциплінарної справи.

Згідно частини другої статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до п. 10 частини другої ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Тобто, у випадку коли поданих доказів достатньо для того, щоб зобов'язати суб'єкта владних повноважень прийняти те чи інше рішення чи зробити ту чи іншу дію суд вправі обрати такий спосіб захисту порушеного права.

Обрана судом форма захисту порушених прав у даному випадку не є втручанням у дискреційні повноваження відповідача.

Втручанням у дискреційні повноваження суб'єкта владних повноважень може бути прийняття судом рішень не про зобов'язання вчинити дії, а саме прийняття ним рішень за заявами заявників замість суб'єкта владних повноважень.

Тобто, законодавець передбачив обов'язок суду змусити суб'єкт владних повноважень до правомірної поведінки, а не вирішувати питання, які належать до функцій і виключної компетенції останнього (дискреційні повноваження), тому втручання в таку діяльність є формою втручання в дискреційні повноваження наведеного органу та виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Згідно судової практики Європейського суду з прав людини (рішення по справі «Олссон проти Швеції» від 24.03.1988 року), запорукою вірного застосування дискреційних повноважень є високий рівень правової культури державних службовців, водночас, суди повинні відновлювати порушене право шляхом зобов'язання суб'єкта владних повноважень, у тому числі колегіальний орган, прийняти конкретне рішення про надання можливості, якщо відмова визнана неправомірною, а інших підстав для відмови не вбачається.

При цьому, судом враховується, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верхового Суду України від 16.09.2015 року у справі № 21-1465а15 та від 02.02.2016 року у справі № 804/14800/14.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що для належного способу захисту, необхідного для поновлення прав позивача, слід вийти за межі позовних вимог та зобов'язати Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури повторно розглянути скаргу ОСОБА_2 на рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 17 листопада 2017 року у відповідності до норм чинного законодавства та Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України 4-5 липня 2014 року №78.

Відповідно до частини першої ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Пунктом 3 визначено, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Частиною першою статті 143 КАС України визначено, що суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем при подачі позовної заяви було сплачено судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп., що підтверджується квитанцією про сплату № від 03.04.2018 року (а.с.4, том І).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача понесені позивачем витрати на сплату судового збору за подання позовної заяви у розмірі 352 грн. 40 коп.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 139, 241 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на боці позивача - кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на боці відповідача - ОСОБА_2, про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати п.3 рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ІІ-018/2018 від 28.02.2018 року в частині порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1.

3. Визнати протиправним та скасувати п.4 рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ІІ-018/2018 від 28.02.2018 року в частині направлення матеріалів дисциплінарної справи до КДКА Закарпатської області на стадію розгляду дисциплінарної справи.

4. Зобов'язати Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури (04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, буд.3, 2-й поверх, ) повторно розглянути скаргу ОСОБА_2 на рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 17 листопада 2017 року у порядку, передбаченому діючим законодавством та Регламентом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України 4-5 липня 2014 року №78.

5. В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

6. Стягнути з Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, буд.3, 2-й поверх, ) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (88009, АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1) судові витрати по справі у розмірі 352,40 грн. (триста п'ятдесят дві гривні 40 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені пп. 15.5 п. 15 Розділу VII КАС України).

СуддяЯ.М. Калинич