Справа № 520/9273/18
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2018-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2018 р. № 520/9273/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді - Заічко О.В.

при секретареві судового засідання - Мараєвій О.В.,

за участі: представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче товариство "ТИКОМ" до Головного управління Державної фіскальної служби у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення ,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом та просить суд: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення № НОМЕР_1 від 11.10.2018 року .

В обґрунтування позову позивач вказав, що висновки перевірки, на підставі яких винесено спірне податкове повідомлення - рішення, суперечать дійсним обставинам.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позов та просив його задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечував, просив у задоволенні позову відмовити з огляду на доводи наданого суду відзиву на позов в контексті того, що висновками перевірки встановлено порушення строків сплати самостійно визначених позивачем зобов'язань, за що нормами ПК України передбачено відповідальність.

Позивач надав відповідь на відзив щодо помилковості доводів відповідача.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що контролюючим органом було проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на прибуток позивача за 2011-2017 р., результати якої викладено в акті від 24.09.2018 року № 13836/20-40-12-13-21/31269307 ( а.с.10).

Висновки перевірки свідчать про порушення термінів сплати зобов'язань з податку на прибуток - затримку на 2299 календарних днів на суму 17654,60 грн.

На підставі висновків акту перевірки, контролюючим органом складно податкове повідомлення - рішення № НОМЕР_1 від 11.10.2018 року, яким визначено позивачу зобов'язання зі сплати штрафної санкції за платежем - податок на прибуток приватних підприємств 20% на суму 3530,92 грн. ( а.с.8).

Позивач, не погодившись з зазначеним податковим повідомленням - рішенням, звернувся до суду за його оскарженням, оскільки на його думку, по-перше, відповідачем, в порушення строків проведення камеральної перевірки, унормованих п. 200.10 ст.200 ПК України, які у 2011-2016 роках становили 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, проведено камеральну перевірку за 2011-2016 року лише 24.09.2018 року, крім того, штрафні санкції відповідачем, в порушення ст. 114 ПК України було застосовано поза межами строків, унормованих ст. 102 ПК України; по-друге, всі зобов'язання позивачем було сплачено вчасно та у повному обсязі.

Перевіряючи висновки перевірки та спірне податкове повідомлення - рішення на предмет відповідності приписам ч.2 ст.2 КАС України, суд зазначає наступне.

По першому питанню.

Відповідно до п. 200.10 ст. 200 ПК України ( в редакції, що діяла до 01.01.2017 року), протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних.

Відповідно до пп. 75.1.1 п. 75.1 ст.75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути , зокрема, своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобовязання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно п.200.10 ст. 200 ПК України, в редакції, яка була чинна на момент проведення перевірки та наразі, у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).

Пунктом 76.3 ст.76 ПК України встановлено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

За змістом приписів ст.102 ПК України вбачається, що контролюючий орган має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання.

Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов'язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов'язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Податок на прибуток приватних підприємств, відповідно до ст. 137 ПК України, нараховується платником самостійно.

Суд вказує, що у правовідносинах, з приводу яких подано позов, фактично було проведено камеральну перевірку з питання своєчасності сплати узгоджених податкових зобов'язань, водночас, граничний строк для проведення камеральної перевірки 1095 днів застосовується виключно для перевірки своєчасності сплати грошових зобов'язань, які нараховуються контролюючим органом, а тому, доводи позову в зазначеній частині суд відхиляє.

По другому питанню.

Приписами пп. 16.1.4 п. 16.1 ст.16 ПК України встановлено обов'язок платника податків щодо сплати податків та зборів у строки та у розмірах, передбачених вказаним кодексом.

Відповідно до п. 87.9 ст.87 ПК України, у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов'язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов'язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування.

Згідно п. 126.1 ст. 126 ПК України, уразі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобовязання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобовязання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобовязання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

За змістом вказаної норми, розмір штрафу за несвоєчасну сплату податку залежить від двох аспектів: кількість днів затримки та суми фактично погашеного податкового боргу.

Суд вказує, що штрафні санкції за порушення граничних строків нараховуються по особовій картці платника в автоматичному режимі в день погашення податкового боргу, у зв'язку із цим, контролюючий орган може самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника тільки після факту погашення податкового боргу.

В акті перевірки зафіксовано, що наступні зобов'язання з податку на прибуток позивачем було сплачено з затримкою встановлених ПК України строків, а саме:

- податкова декларація № НОМЕР_2 від 26.02.2015 року, зобов'язання з граничним строком сплати 12.03.2015 року фактично сплачено 06.03.2018 року з затримкою 1091 днів;

- податкова декларація № НОМЕР_3 від 08.02.2017 року, зобов'язання з граничним строком сплати 11.03.2017 року фактично сплачено 06.03.2018 року з затримкою 360 днів;

- податкова декларація № НОМЕР_4 від 11.02.2013 року, зобов'язання з граничним строком сплати 19.02.2013 року фактично сплачено 06.03.2018 року з затримкою 1841 днів;

- податкова декларація № НОМЕР_5 від 23.02.2016 року, зобов'язання з граничним строком сплати 10.03.2016 року фактично сплачено 06.03.2018 року з затримкою 726 днів;

- податкова декларація № НОМЕР_6 від 08.11.2011 року, зобов'язання з граничним строком сплати 19.11.2011 року фактично сплачено 06.03.2018 року з затримкою 2299 днів;

- податкове повідомлення - рішення № 44281213 від 08.09.2017 року, зобов'язання з граничним строком сплати 21.09.2017 року фактично сплачено 06.03.2018 року з затримкою 165 днів;

- податкова декларація № НОМЕР_7 від 09.02.2012 року, зобов'язання з граничним строком сплати 19.02.2012 року фактично сплачено 06.03.2018 року з затримкою 2207 днів;

- податкова декларація № НОМЕР_8 від 09.11.2012 року, зобов'язання з граничним строком сплати 19.11.2012 року фактично сплачено 06.03.2018 року з затримкою 1933 днів;

- податкова декларація № НОМЕР_9 від 27.04.2012 року, зобов'язання з граничним строком сплати 19.05.2012 року фактично сплачено 06.03.2018 року з затримкою 2116 днів;

- податкова декларація № НОМЕР_10 від 08.08.2012 року, зобов'язання з граничним строком сплати 19.08.2012 року фактично сплачено 06.03.2018 року з затримкою 2025 днів.

Враховуючи, що сума сплачених з затримкою більше 30 календарних днів грошових зобов'язань склала 17654,60 грн., контролюючим органом було застосовано штрафну санкцію 20% та визначено штраф 3530,92 грн.

Разом з тим, як вказував представник позивача та з приводу чого надав відповідні виписки банку та платіжні документи, всі зобов'язання було сплачено вчасно та у повному (а.с. 12-81) а саме:

- податкова декларація № НОМЕР_2 від 26.02.2015 року, зобов'язання з граничним строком сплати 12.03.2015 року фактично сплачено платіжним дорученням № 79 від 10.03.2015 р.;

- податкова декларація № НОМЕР_3 від 08.02.2017 року, зобов'язання з граничним строком сплати 11.03.2017 року фактично сплачено платіжним дорученням № 74 від 13.03.2017 р.;

- податкова декларація № НОМЕР_4 від 11.02.2013 року, зобов'язання з граничним строком сплати 19.02.2013 року фактично сплачено платіжним дорученням № 93 від 19.02.2013 р.;

- податкова декларація № НОМЕР_5 від 23.02.2016 року, зобов'язання з граничним строком сплати 10.03.2016 року фактично сплачено платіжним дорученням № 75 від 04.03.2016 р.;

- податкова декларація № НОМЕР_6 від 08.11.2011 року, зобов'язання з граничним строком сплати 19.11.2011 року фактично сплачено платіжним дорученням № 1397 від 10.11.2011 р.;

- податкове повідомлення - рішення № 44281213 від 08.09.2017 року, зобов'язання нараховано за декларацією № НОМЕР_6 від 08.11.2011 року, яка сплачена 10.11.2011 р.;

- податкова декларація № НОМЕР_7 від 09.02.2012 року, зобов'язання з граничним строком сплати 19.02.2012 року фактично сплачено платіжним дорученням № 73 від 17.02.2012 р.;

- податкова декларація № НОМЕР_8 від 09.11.2012 року, зобов'язання з граничним строком сплати 19.11.2012 року фактично сплачено платіжним дорученням № 573 від 19.11.2012 р;

- податкова декларація № НОМЕР_9 від 27.04.2012 року, зобов'язання з граничним строком сплати 19.05.2012 року фактично сплачено платіжним дорученням № 232 від 18.05.2012 року;

- податкова декларація № НОМЕР_10 від 08.08.2012 року, зобов'язання з граничним строком сплати 19.08.2012 року фактично сплачено платіжним дорученням № 415 від 15.08.2012 року.

У свою чергу, в ході розгляду справи встановлено, що за позивачем рахувався податковий борг з податку на прибуток, який виник за наступних обставин.

Так фахівцями ДПІ у Змїївському районі Харківської області була здійснена планова виїзна перевірка ТОВ НВТ Тиком з питань дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, результати якої викладено в акті №502/23/31269307 від 08.04.2009, яким встановлено порушення ТОВ НВТ "ТИКОМ", що полягали,зокрема, у заниженні податку на прибуток в сумі 13304,00 грн.

За результатами зазначеної перевірки було прийнято, серед інших, податкове повідомлення-рішення №/0 від 17.04.2009 про донарахування податку на прибуток приватних підприємств за основним платежем 13304,00 грн. та за штрафними санкціями 5743,1 грн.

Наведені обставини підтверджуються Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 26.05.2011 у справі №2-а2584/11/2070, яка набрала законної сили, отже, в силу ч.4 ст.78 КАС України, не підлягають доказуванню.

Відповідно до облікової картки платника податку на прибуток приватних підприємств ТОВ НВТ Тиком за 2010 рік, зазначені суми донарахування у розмірі 13304,0 грн. та штрафних санкцій у розмірі 5743,1 грн. викликали появу податкового боргу ( а.с.91-104).

За таких обставин, відповідачем платежі за вищевказаними зобов'язаннями, щодо яких було проведено камеральну перевірку 24.09.2018 року першочергово були спрямовані на погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення, незалежно від вказаного позивачем призначення платежу, як того вимагає п. 87.9 ст. 87 ПК України.

Фактично ж, сплата зобов'язань, за несвоєчасну сплату яких була застосована штрафна санкція спірним ППР, відбулась 06.03.2018 року відповідно до платіжного доручення № 43 на суму 64900 грн., що вбачається з КОР позивача.

Суд вказує, що у спірних правовідносинах об'єктом застосування штрафу є погашена сума податкового боргу, спосіб такого погашення значення не має (є це самостійна сплата чи примусове стягнення). Погашення податкового боргу за положеннями підпункту 14.1.152 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України це зменшення абсолютного значення суми такого боргу, підтверджене відповідним документом. Відповідальність у вигляді штрафу не поставлена в залежність від способу та порядку погашення податкового боргу (добровільного чи примусового, в повній сумі або частинами). З огляду на це, незалежно від того, в який спосіб було погашено податковий борг позивача - із застосуванням приписів пункту 87.9 статті 87 Податкового кодексу України, шляхом зарахування коштів сплачених боржником, в рахунок погашення податкового боргу, чи в інший спосіб, чинне законодавство не звільняє платника податків від відповідальності за затримку сплати узгодженого грошового зобов'язання.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом в Постанові від 11.09.2018 року (справа № 813/3722/17).

Підсумовуючи наведене, за вказаних обставин висновки перевірки відповідають дійсним обставинам, а податкове повідомлення - рішення, яке є предметом судового оскарження, прийнято на законних підставах, що було належним чином доведено відповідачем в ході розгляду справи, в силу приписів ч.2 ст.77 КАС України.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість та безпідставність позову, через що, останній не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 205, 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче товариство "ТИКОМ" (пров. Людмили Гурченко, буд. 1,м. Харків,61057, ) до Головного управління Державної фіскальної служби у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи, як передбачено п.15 Перехідних положень КАС України; після початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи - безпосередньо до Харківського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 15 листопада 2018 року.

Суддя Заічко О.В.