Справа № 826/5117/17
Суддя: Пасічник С.С.
Дата ухвалення: 2018-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 листопада 2018 року

Київ

справа №826/5117/17

адміністративне провадження №П/9901/887/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача - Пасічник С. С., суддів: Васильєвої І. А., Ханової Р. Ф., Хохуляка В. В., Юрченко В. П., вирішуючи питання про прийняття до провадження адміністративної справи за позовом ОСОБА_3 до голови Верховної Ради України, Верховної Ради України про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в :

У квітні 2017 року ОСОБА_3 звернувся з позовом до Апарату Верховної Ради України, в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просив стягнути з відповідача на його користь 236544 гривень, з яких 187213,41 гривень сума недонарахованої і недовиплаченої заробітної плати в період з січня 2015 року по березень 2016 року та 49331 гривень сума компенсації за несвоєчасно виплачену заробітну плату з урахуванням індексу споживчих цін (індексу інфляції) в період з січня 2015 року по квітень 2017 року.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 23.06.2017, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 20.07.2017, відмовлено у задоволенні позову.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 29.11.2017 касаційну скаргу ОСОБА_3 задоволено частково. Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 23.06.2017 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 20.07.2017 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

При новому розгляді справи позивач просив суд визнати дії голови Верховної Ради України VII скликання О. Турчинова (з 22.02.2014 по 27.11.2014) щодо прийняття розпорядження від 20.08.2014 №581 та голови Верховної Ради України VIIІ скликання В. Гройсмана (з 27.11.2014 по 14.04.2016) щодо прийняття розпоряджень від 28.01.2015 №72 та від 16.04.2015 №558 протиправними; стягнути з апарату Верховної Ради України на його користь 226149,08 гривень, з яких 187213,41 гривень - сума недонарахованих і недовиплачених коштів в період з січня 2015 року по березень 2016 року та 38935,67 гривень - сума приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) в період з січня 2015 року по січень 2017 року).

Разом з тим Окружним адміністративним судом м. Києва замінено відповідача - Апарат Верховної Ради України на Верховну Раду України та залучено до участі у справі як співвідповідача голову Верховної Ради України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 09.10.2018 адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до голови Верховної Ради України, Верховної Ради України про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії передано до Верховного Суду як суду першої інстанції згідно з положеннями пункту третього частини першої статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Наведеною правовою нормою процесуального закону встановлено, що суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо після відкриття провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Водночас за змістом частини четвертої статті 22 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів передбачені статтею 266 КАС України.

Згідно з положеннями пунктів першого, другого частини першої вказаної статті КАС України, її правила поширюються на розгляд адміністративних справ щодо: 1) законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, указів і розпоряджень Президента України; 2) законності дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Статтею 75 Конституції України визначено, що єдиним органом законодавчої влади в Україні є парламент - Верховна Рада України.

Цій статті Основного Закону України у взаємозв'язку з положеннями статей 5, 76, 85 Конституції України дано офіційне тлумачення згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 17.10.2002 №17-рп/2002, згідно з пунктом першим резолютивної частини якого положення статті 75 Конституції України у взаємозв'язку з положеннями статей 5, 76, 85 Конституції України треба розуміти так, що Верховна Рада України як орган державної влади є колегіальним органом, який складають чотириста п'ятдесят народних депутатів України. Верховна Рада України за своєю природою є представницьким органом державної влади і здійснює законодавчу владу. Визначення Верховної Ради України єдиним органом законодавчої влади означає, що жоден інший орган державної влади не уповноважений приймати закони. Повноваження Верховної Ради України реалізуються спільною діяльністю народних депутатів України на засіданнях Верховної Ради України під час її сесій.

Зважаючи на викладене, Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи, зокрема щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, а саме, законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, законності дій чи бездіяльності Верховної Ради України як єдиного колегіального органу законодавчої влади.

Визначений законодавцем перелік підстав та умов, а також предметних критеріїв та вимог щодо суб'єктного складу учасників справи, за яких адміністративна справа підлягає розгляду Верховним Судом як судом першої інстанції, є вичерпним і остаточним та розширеному тлумаченню не підлягає.

При цьому зазначені норми не передбачають можливість розгляду адміністративної справи Верховним Судом як судом першої інстанції у випадках оскарження, зокрема дій чи актів (розпоряджень) посадових осіб Верховної Ради України, зокрема голови Верховної Ради України.

У даному ж випадку позовна заява подана з приводу оскарження дій голови Верховної Ради України щодо прийняття розпоряджень, а також стягнення коштів (заробітної плати та компенсації за несвоєчасно виплачену заробітну плату з урахуванням індексу споживчих цін (індексу інфляції), що, однак у розумінні наведених законодавчих приписів, незважаючи на наявність серед суб'єктного складу учасників справи Верховної Ради України, не зумовлює розгляд цієї справи Верховним Судом як судом першої інстанції.

В той же час за приписами частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

У відповідності з вимогами частини другої статті 20 КАС України, якою унормовані питання розмежування предметної юрисдикції адміністративних судів, окружним адміністративним судам підсудні всі адміністративні справи, крім визначених частиною першою цієї статті.

Таким чином, зважаючи на суть спору, предмет доказування та суб'єктний склад учасників справи, її розгляд належить здійснювати Окружним адміністративним судом міста Києва як судом першої інстанції.

За правилами пункту другого частини першої статті 29 КАС України суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо при відкритті провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Керуючись статтями 22, 25, 29, 30, 171, 266 КАС України, Суд

у х в а л и в:

Передати справу за позовом ОСОБА_3 до голови Верховної ради України, Верховної ради України про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії на розгляд Окружного адміністративного суду м. Києва.

Ухвала Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду протягом п'ятнадцяти днів з дня постановлення.

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

С. С. Пасічник,

І. А. Васильєва,

Р. Ф. Ханова,

В. В. Хохуляк,

В. П. Юрченко,

Судді Верховного Суду