Справа № 826/22969/15
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2018-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у роз'яснені судового рішення

12 листопада 2018 року м. Київ № 826/22969/15

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Арсірій Р.О., розглянувши

заяви Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про роз'яснення постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.12.2015 року

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Державної фіскальної служби України в м. Києві,

Начальника Головного управління Державної фіскальної служби України в м. Києві Демченко Людмили Дмитрівни,

Виконуючого обов'язки начальника Головного управління Державної фіскальної служби України в м. Києві Зеніна Дмитра Олександровича

про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії,-

Взяв до уваги таке.

Позивач - ОСОБА_1 звернув до суду із зазначеним позовом до відповідачів, в якому просив суд:

- визнати протиправними дії начальника та виконуючого обов'язки начальника Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві України (далі - ГУ ДФС у м. Києві) щодо відмови у поновленні його на посаді начальника відділу протидії незаконному обігу підакцизних товарів ГУ ДФС України у м. Києві;

- визнати протиправною бездіяльність ГУ ДФС України у м. Києві щодо відмови у поновленні його на посаді начальника відділу протидії незаконному обігу підакцизних товарів ГУ ДФС України у м. Києві;

- зобов'язати ГУ ДФС України у м. Києві невідкладно поновити його на посаді начальника відділу протидії незаконному обігу підакцизних товарів ГУ ДФС України у м. Києві;

- стягнути з ГУ ДФС України у м. Києві на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 27 листопада 2014 року по 03 листопада 2015 року в сумі 77246,00 грн.;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУ ДФС України у м. Києві від 25 вересня 2015 року № 805-о «По особовому складу податкової міліції»;

- зобов'язати ГУ ДФС України у м. Києві подати звіт про виконання судового рішення.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.12.2015 року позов задоволено частково. Серед іншого, постановлено: стягнути з ГУ ДФС у м. Києві на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за період з 27.11.2014 по 25.09.2015 в сумі 64 371, 9 грн.

16.06.2017,25.08.2016, 23.08.2016 через канцелярію суду надійшли аналогічні заяви ГУ ДФС у м. Києві про роз'яснення судового рішення, в яких він просить роз'яснити постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.12.2015, а саме яка сума підлягає стягненню з Головного управління ДФС у м. Києві на користь ОСОБА_1

Питання роз'яснення судового рішення розглянуто в письмовому провадженні, відповідно до ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України.

Разом з тим, 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Дослідивши матеріали справи, дослідивши обґрунтування заяв про роз`яснення постанови суду, суд вважає, що у роз`яснені постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.12.2015 року № 826/22969/15 слід відмовити, з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст.254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Згідно ч. 3 вказаної статті КАС України суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

За змістом наведених норм слідує, що роз'ясненню підлягає судове рішення, яким спір вирішено по суті позовних вимог, і здійснити таке роз'яснення вправі суд, який це рішення ухвалив.

Як зазначено в п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20 травня 2013 року "Про судове рішення" в адміністративній справі, в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Отже, рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Виходячи зі змісту статті 254 КАС України слід зазначити, що роз'яснення судового рішення є одним із способів усунення його недоліків, без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Роз'ясненню підлягає судове рішення у разі, якщо незрозуміла його резолютивна частина та без роз'яснення якої ускладнюється його виконання.

Слід зауважити, що роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, які будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли недотримані вимоги ясності, визначеності такого рішення адміністративного суду.

Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Вказана стаття КАС України передбачає можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Виходячи із системного тлумачення положень статті 254 КАС, роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тому процесуально роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що мотивувальна частина постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 10.12.2015 року, а також її резолютивна частина викладені чітко та зрозуміло.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що в задоволенні заяв ГУ ДФС у м. Києві слід відмовити у зв'язку з відсутністю підстав для роз'яснення постанови Окружного адміністративного суду м. Києва, передбачених ст. 254 КАС України.

Керуючись статтею 254, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяв ГУ ДФС у м. Києві про роз'яснення постанови Окружного адміністративного суду від 10.12.2015 року у справі № 826/22969/15.

У відповідності до вимог ст. ст. 293 та 295 КАС України ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, встановлених ст. 294 цього Кодексу. Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Р.О. Арсірій