Справа № 823/1504/18
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2018-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/1504/18 Суддя (судді) першої інстанції: Трофімова Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2018 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Аліменка В.О. та Кучми А.Ю.

за участю секретаря судового засідання Цюпка Б.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 09 липня 2018 року (повний текст складено 16 липня 2018 року) у справі за адміністративним позовом приватного акціонерного товариства «Вільшанка» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи - відділ регіонального розвитку, містобудування і архітектури Черкаської районної державної адміністрації, Черкаська районна державна адміністрація про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення відповідача №1/304/257 від 26 березня 2018 року про скасування містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки від 09 листопада 2011 року №27.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 09 липня 2018 року адміністративний позов задоволено повністю, визнано протиправним та скасовано рішення Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 26 березня 2018 року №1/304/257 про скасування містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки від 09 листопада 2011 року №27 «Склад-цех з переробки зернових для відгодовування риби з адмінбудівлею в адміністративних межах Будищанської сільської ради за межами населеного пункту».

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, відповідач, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що видача містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 09 листопада 2011 року №27 відбулась з порушенням вимог містобудівного законодавства.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що апеляційна скарга є безпідставною та не підлягає до задоволення, оскільки рішення відповідача прямо впливає на права та обов'язки ПАТ «Вільшанка», в той час, як позивач не може відповідати за помилки державних органів при виконанні ними своїх повноважень.

Треті особи відзиви на апеляційну скаргу не подавали, будь-які їх письмові пояснення в матеріалах справи відсутні. Треті особи, належним чином повідомлені про день, час та місце судового розгляду справи, явку своїх представників до суду не забезпечили.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, позивач є постійним користувачем земельної ділянки площею 1137,7 га, в тому числі окрема земельна ділянка площею 1066,65 га, відповідно до рішення Черкаської районної Ради народних депутатів від 16 травня 2001 року №16-6, що підтверджується копією Державного акта на право постійного користування земельною ділянкою серії І-ЧР №011924 (а.с.10).

Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-018 (а.с.142) щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:2092 загальною площею 1066,6453 га право постійного користування земельною ділянкою належить ПАТ «Вільшанка», з визначенням виду користування земельною ділянкою - для іншого сільськогосподарського призначення.

09 листопада 2011 року відділом регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації видано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки №27 (а.с.9) в адміністративних межах Будищинської сільської ради за межами населеного пункту щодо об'єкта містобудування - склад-цех з переробки зернових для відгодовування риби з адмінбудівлею.

Департаментом дозвільних процедур Держархбудінспекції направлено до відділу регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації вимогу головного інспектора будівельного нагляду від 05 лютого 2018 року №40-304-51 (а.с.47) щодо надання у строку до 08 лютого 2018 року належним чином завірених копій документів згідно з додатком, а саме: 1. Інформацію про актуальність, розроблення та оновлення містобудівної документації на регіональному та місцевому рівнях. Наявність затвердженої містобудівної документації, а саме: генерального плану с.Лозівок (із включенням вищевказаної земельної ділянки), плану зонування (зонінг) с.Лозівок (із включенням вищевказаної земельної ділянки), детального плану території (із включенням вищевказаної земельної ділянки), містобудівного обґрунтування розміщення об'єкта (за наявності); 2. Витяг з книг реєстрації рішень, прийнятих Відділом (у т.ч. в електронному вигляді) та виданих документів, а саме: містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки за вищевказаною адресою; 3. Погодження Відділом проекту відведення (зміни цільового призначення) земельної ділянки для містобудівних потреб на території району (на який надавались містобудівні умови та обмеження за вказаною адресою); Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 14 червня 2016 року №:14, виданих Відділом; 5. Документи згідно п.2.1 та п.2.2 Порядку видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Мінрегіону від 07 липня 2011 року №109, що стали підставою для надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 09 листопада 2011 року №27; 6. Містобудівну документацію (з текстовою частиною), містобудівні розрахунки щодо розміщення об'єкта: «Будівництво складу-цеху з переробки зернових для відгодівлі риби з адмінбудівлею Акціонерного сільськогосподарського риболовецько-промислового товариства закритого типу «Вільшанка» с.Лозівок, Черкаський район, Черкаська область потужністю 1968 т/рік»; 7. Інформацію про скасування/внесення змін, відповідно до ч.8 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», щодо містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки за вищевказаною адресою та копії даних документів (у разі наявності).

13 лютого 2018 року Департаментом дозвільних процедур Держархбудінспекції було сформовано аналогічну повторну вимогу №40-304-80 (а.с.54) стосовно надання запитуваних документів до 21 лютого 2018 року, а також відомостей щодо начальника уповноваженого органу містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації.

26 лютого 2018 року посадовою особою відповідача складено довідку про результати документальної перевірки відділу регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації, відповідно до якої на вимоги головного інспектора будівельного нагляду Відділом не надані запитувані документи, що є порушенням пп.3 п.8 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року №698 та запропоновано призначити позапланову перевірку відділу регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації щодо законності надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 09 листопада 2011 року №27.

14 березня 2018 року відповідачем знову сформовано вимогу головного інспектора будівельного нагляду №40-304-124 (а.с.59) стосовно допущення до проведення позапланової перевірки та надання інформації і документів до 15 березня 2018 року представникам Держархбудінспекції, на виконання якої, відділ регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації надав відповідь листом від 15 березня 2018 року №77/01-14 (а.с.64) повідомлено: 1. Інформація про актуальність розроблення та оновлення містобудівної документації на регіональному та місцевому рівні - схема планування Черкаського району є в наявності, розроблена «Укрниипграждан Сельстрой г.Киев 1979г», надана на перевірку; генеральний план с.Лозівок є в наявності, розроблений «Главным управлением проектних организаций Гипрогражданпромстрой Черкасская филия 1986 г.» наданий на перевірку; план зонування с.Лозівок не розроблявся; Генплан М 1:1000, розроблений ТОВ «ПБК-Агропроект» - «Риболовецька база АСРПТ ЗТ «Вільшанка» Черкаського району Черкаської області» надано на перевірку; містобудівне обґрунтування розміщення об'єкта - відсутнє; 2. На території Черкаського району не забезпечено ведення містобудівного кадастру (фінансування районної адміністрації здійснюється через обласну адміністрацію з Державного бюджету України. Фінансування витрат із створення містобудівного кадастру району на 2018 рік не передбачено); 3. Містобудівний моніторинг на території Черкаського району не ведеться у зв'язку з зазначеними вище фінансовими можливостями бюджету; 4. Копія витягу із журналу реєстрації наданих містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки відділу регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрацій додається; 5. Проекти відводу земельних ділянок з висновками зберігаються у Міськрайонному управлінні Держгеокадастру у Черкаському районі в та м.Черкаси. Районна державна адміністрація не має відомостей щодо затвердження проектів землевідводу; 6. Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 09 листопада 2011 року №27 додаються; 7. Документи згідно п.2.2 Порядку №109, що стали підставою для видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 09 листопада 2011 року №27 у архівах відділу не знайдено; 8. Містобудівна документація, містобудівні розрахунки, розміщення об'єкта - доданий лист-погодження начальника Черкаського регіонального управління водних ресурсів Бовсуновського О.М. від 11 жовтня 2011 року №700; 9. Скасування/внесення змін у тому числі відповідно до ч.8 ст.29 Закону №3038 означених містобудівних умов та обмежень не відбувалось.

Відповідно до наказу від 02 березня 2018 року №257 (а.с.52), на підставі направлення на проведення позапланової перевірки від 14 березня 2018 року №40-30/1/257-18 (а.с.53) посадовою особою відповідача проведено позапланову перевірку дотримання законодавства у сфері містобудування відділом регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації за наслідком якої складено акт від 23 березня 2018 року (а.с.56), в якому зафіксовано, що 09 листопада 2011 року відділом регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації надані містобудівні умови та обмеження №27 на «Склад-цех з переробки зернових для відгодовування риби з адмінбудівлею в адміністративних межах Будищенської сільської ради за межами населеного пункту», план зонування с.Лозівок та детальний план території розміщення зазначеного об'єкта (на яку надавались містобудівні умови та обмеження №27) не розроблялися та не затверджувалися, земельна ділянка (кадастровий номер :01:001:2092, площа - 1066,6453 га) на забудову якої видано містобудівні умови та обмеження №27 не входили до меж затвердженого генерального плану с.Лозівок, містобудівні умови та обмеження №27 надані за формою, що не відповідає додатку до Порядку №109, що є порушенням п.3.6 Порядку №109, у Відділі відсутня заява замовника на отримання зазначених містобудівних умов та обмежень, та документи, що додаються замовником до заяви, що є порушенням п.2.1 та п.2.2 Порядку №109. У містобудівних умовах та обмеженнях №27 зазначено: «Містобудівні умови і обмеження чинні до « 10 листопада 2014 року» чим не враховано ч.10 ст.29 Закону України».

26 березня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду відділу методології та нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту дозвільних процедур Державної архітектурно-будівельної інспекції України Печеним О.В. прийнято рішення №1/304/257 (а.с.65) про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 09 листопада 2011 року №27, оскільки вони прийняті з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: ч.2 ст.5 та ч.6 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.5 Закону України «Про основи містобудування», п.п.2.1, 2.2., 2.4, 3.6 Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року №109.

Вважаючи вказане рішення протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що рішення відповідача в особі головного інспектора будівельного нагляду від 26 березня 2018 року №1/304/257 не відповідає критеріям, визначеним ч.2 ст.2 КАС України, зокрема прийнято без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і третіх осіб і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, нерозсудливо та недобросовісно.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, колегія суддів доходить наступних висновків.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно п.1 ч.11 ст.41 наведеного Закону з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

Відповідно до ч.12 наведеної статті у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право, зокрема, скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Наведені положення кореспондуються з нормами, викладеними в Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року №698, який визначає механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (п.1 Порядку).

Згідно з п.2 цього Порядку нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Пунктами 14-19 наведеного Порядку передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції. Позапланова перевірка проводиться з виїздом на об'єкт нагляду.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання об'єктом нагляду письмової заяви про проведення перевірки щодо нього; 2) перевірка виконання об'єктом нагляду припису головного інспектора будівельного нагляду; 3) обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об'єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності; 4) письмова вимога правоохоронних органів про проведення перевірки; 5) виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об'єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

Позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком 1. Під час проведення позапланової перевірки з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення. Позапланова перевірка того самого об'єкта нагляду з питань, які були предметом позапланової перевірки, не допускається, крім випадків виявлення недостовірних даних, що надавалися під час такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати 15 робочих днів. За обґрунтованим письмовим зверненням головного інспектора будівельного нагляду зазначений строк може бути одноразово продовжений наказом Держархбудінспекції не більше ніж на п'ять робочих днів.

Під час проведення позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов'язаний пред'явити керівнику об'єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки. У разі недопущення об'єктом нагляду посадових осіб Держархбудінспекції до проведення перевірки складається акт за формою згідно з додатком 2.

Позапланова перевірка проводиться у присутності керівника об'єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи.

Як вбачається з матеріалів справи, позапланову перевірку відповідачем було проведено у зв'язку з виявленням за результатами документальної перевірки відомостей про порушення відділом регіонального розвитку, містобудування і архітектури Черкаської районної державної адміністрації пп.3 п.8 Порядку №698, а саме на вимогу головного інспектора будівельного нагляду не надано запитувані документи, що виявлено на підставі Довідки про результати документальної перевірки від 26 лютого 2018 року. Перевірка проводилась на підставі відповідного наказу Держархбудінспекції та у присутності головного спеціаліста відділу регіонального розвитку, містобудування і архітектури Черкаської районної державної адміністрації.

Таким чином, відповідачем дотримано встановлений порядок проведення позапланової перевірки відділу регіонального розвитку, містобудування і архітектури Черкаської районної державної адміністрації, як об'єкта державного архітектурно-будівельного нагляду.

За результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4 (п.23 Порядку).

Відповідно до п.п.27-30 Порядку у разі відмови керівника об'єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи підписати акт головний інспектор будівельного нагляду, який склав акт перевірки, робить відповідну відмітку у такому акті.

У разі відмови в отриманні акта перевірки головний інспектор будівельного нагляду робить відповідну відмітку в такому акті і протягом двох робочих днів з дня завершення перевірки надсилає його об'єкту нагляду рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення за місцезнаходженням зазначеного об'єкта нагляду.

У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. Разом з протоколом видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за формою згідно з додатком 5. Припис складається у двох примірниках. Один примірник надається керівнику об'єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі, другий залишається у головного інспектора будівельного нагляду, який його видав.

У разі відмови в отриманні припису такий припис надсилається об'єкту нагляду рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення за його місцезнаходженням.

Згідно п.32 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, якщо рішення об'єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень. Про скасування або зупинення дії рішення об'єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об'єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення. Інформація про скасування або зупинення дії рішення об'єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

З матеріалів справи вбачається, що за наслідком проведеної перевірки відділу регіонального розвитку, містобудування і архітектури Черкаської районної державної адміністрації відповідачем складено акт від 23 березня 2018 року, згідно з яким встановлено порушення ч.2 ст.5 та ч.6 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.5 Закону України «Про основи містобудування», п.п.2.1, 2.2., 2.4, 3.6 Порядку №109, однак, ні припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, ні протоколу про правопорушення відповідачем складено не було, не надано доказів оприлюднення інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

В той же час, головний інспектор будівельного нагляду набуває повноваження щодо скасування рішення об'єкта архітектурно-будівельного нагляду у тому випадку, якщо неможливо усунути виявлені порушення, інакше дія такого рішення зупиняється. Однак відповідачем не доведено, що виявлені під час перевірки порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності неможливо було усунути.

Пунктом 8 ч.1 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Відповідно до ч.5 ст.24 наведеного Закону уповноважені органи з питань містобудування та архітектури і центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, забезпечують відкритість, доступність та повноту інформації про наявність на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці земель державної та комунальної власності, не наданих у користування, що можуть бути використані під забудову, про наявність обмежень і обтяжень земельних ділянок, містобудівні умови та обмеження в містобудівному і державному земельному кадастрах.

Пунктом 1 ч.1 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження віднесено до основних складових вихідних даних.

Частинами 2-5 ст.29 наведеного Закону встановлено, що фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва.

Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі.

Спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Розгляд заяви і надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх наданні здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом семи робочих днів з дня реєстрації заяви.

Рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень приймається у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Аналогічні норми містяться в Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року №109 (в редакції, чинній на момент видачі містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки №27 від 09 листопада 2011 року), зокрема, у абз.2 п.2.4 наведеного Порядку передбачено, що підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень є невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема з акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с.56) земельна ділянка з кадастровим номером :01:001:2092, на яку видавались містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки №27 від 09 листопада 2011 року, не входить до меж затвердженого генерального плану с.Лозівок. Відповідно до листа виконавчого комітету Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області від 05 червня 2018 року №02-09/591 (а.с.141) зазначена земельна ділянка знаходиться на території Будищенської сільської ради поза межами населеного пункту, в той час як генеральні плани складені виключно в межах населених пунктів с.Лозівок та с.Будище.

В той же час, відповідачем не доведено невідповідності намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні, що могло бути єдиною підставою для відмови у видачі містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки №27 від 09 листопада 2011 року.

Так, згідно з відповіддю відділу розвитку, містобудування і архітектури Черкаської районної державної адміністрації від 15 березня 2018 року №77/01-14 (а.с.64) на вимогу головного інспектора будівельного нагляду №40-304-124 від 14 березня 2018 року, в архівах відділу не знайдено документів, передбачених п.2.2. Порядку №109, які стали підставою для видачі містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки №27 від 09 листопада 2011 року.

У відповідності до ч.ч.1, 2 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до пп.4 п.3 р.ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17 січня 2017 року №1817-VIII зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт можуть бути скасовані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України у разі скасування містобудівних умов та обмежень.

Згідно з листом Держархбудінспекції від 23 квітня 2018 року №1023-3.3/478 (а.с.101) позивача повідомлено, що внаслідок прийняття рішення від 26 березня 2018 року №1/304/257 про скасування дії містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки №27 від 09 листопада 2011 року скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 26 липня 2012 року №ЧК6 (а.с.28).

Одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, що дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки. Принцип правової визначеності вимагає ясності й однозначності правової норми й забезпечення того, щоб ситуації та правовідносини залишалися передбачуваними.

Частинами 1, 2 ст.6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Враховуючи позицію, викладену у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Rysovskyy проти України, 29979/04, колегія суддів звертає увагу, що принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість, оскільки будь-яка інша позиція була б рівнозначною санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Державні органи, що не впроваджують або не дотримуються власних процедур, не повинні мати можливості отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Таким чином, наслідком не надання відділом розвитку, містобудування і архітектури Черкаської районної державної адміністрації на вимогу відповідача документів, передбачених п.2.2. Порядку №109, які стали підставою для видачі містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки №27 від 09 листопада 2011 року, видача вказаних містобудівних умов і обмежень у формі, яка не в повній мірі відповідала формі, затвердженій Порядком №109, інші порушення, вчинені спеціальним уповноваженим органом містобудування та архітектури не може бути порушення прав та інтересів позивача, який повинен мати змогу покладатися на зобов'язання, взяті державою, зокрема, в частині здійснення повноважень щодо видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у відповідності до норм законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

З огляду на викладені обставини, за результатами розгляду апеляційної скарги, з урахуванням наведених норм права, беручи до уваги, що скасування виданих відділом розвитку, містобудування і архітектури Черкаської районної державної адміністрації на вимогу відповідача документів, передбачених п.2.2. Порядку №109 має наслідком скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт позивачем, що фактично переводить здійснені будівельні роботи з будівництва складу-цеху з переробки зернових для відгодовування риби з адмінбудівлею у площину самочинного будівництва, рішення відповідача від 26 березня 2018 року №1/304/257 не відповідає вимогам ч.2 ст.2 КАС України, оскільки прийнято необґрунтовано, без урахуванням усіх обставин, що мали значення для його прийняття, без дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких воно спрямоване, порушує права ПАТ «Вільшанка» та підлягає скасуванню.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Керуючись ст.ст.243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 09 липня 2018 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст.329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 16 листопада 2018 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді В.О.Аліменко

А.Ю.Кучма