Справа № 810/2789/18
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2018-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/2789/18 Суддя (судді) першої інстанції: Кушнова А.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2018 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Аліменка В.О. та Кучми А.Ю.

за участю секретаря судового засідання Цюпка Б.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 13 липня 2018 року (повний текст складено 13 липня 2018 року) у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Прем'єр-Ліга» до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до ГУ ДФС у Київській області, в якому просив визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення форми «Ш» від 13 березня 2018 року № та №.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 13 липня 2018 року позовні вимоги задоволено у повному обсязі, визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення форми «Ш» ГУ ДФС у Київській області від 13 березня 2018 року № , №.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, відповідач, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та винести нове рішення, яким у задоволенні позовної заяви відмовити у повному обсязі. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що позивачем було несвоєчасно сплачено узгоджені суми грошового зобов'язання з акцизного податку за вересень 2016 року у сумі 61018,00 грн., а тому відповідачем правомірно винесено оскаржувані податкові повідомлення-рішення, якими визначено штрафні санкції на суму 12101,60 грн.

Позивач відзив на апеляційну скаргу не подав, в суді першої інстанції його позиція обґрунтовувалась тим, що ним було виконано обов'язок зі сплати акцизного податку шляхом надання АТ «Банк «Національні Інвестиції» платіжного доручення №17540 від 04 вересня 2015 року на суму 400000,00 грн., однак перерахування коштів до бюджету банком виконано не було, та на підставі постанови Київського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2015 року у справі №810/5197/15 контролюючі органи були зобов'язані внести в інтегровану картку ТОВ «Прем'єр-Ліга» відомості про сплату сум за платіжним дорученням№17540 від 04 вересня 2015 року, що відповідачем здійснено не було, а тому штрафні санкції застосовані до позивача неправомірно.

Сторони, будучі повідомлені про день, час і місце розгляду справи належним чином, у судове засідання не з'явилися.

Враховуючи, що відповідно до ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд апеляційної скарги за відсутності сторін.

Згідно з ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ТОВ «Прем'єр-Ліга» є юридичною особою, зареєстрованою як платник акцизного податку, що підтверджується копією реєстру платників акцизного податку з реалізації пального (а.с.87).

18 жовтня 2016 року позивачем направлено до контролюючого органу засобами електронного зв'язку розрахунок суми акцизного податку з реалізації суб'єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів за вересень 2016 року (а.с.72), в якому позивачем самостійно визначено суму податкового зобов'язання, що підлягає сплаті до бюджету у розмірі 248049,00 грн.

Посадовою особою відповідача проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у декларації акцизного податку щодо порушення граничних термінів сплати узгоджених податкових зобов'язань, за результатами якої складено акт від 14 лютого 2018 року №48/10-36-40-05/32214641 (а.с.22), в якому зафіксовано несвоєчасну сплату узгодженого податкового зобов'язання з акцизного податку в сумі 61018,00 грн. за вересень 2016 року, відповідальність за що передбачена абз.2 та абз.3 п.126.1 ст.126 р.ІІ ПК України.

На підставі вказаного акту перевірки ГУ ДФС у Київській області винесено податкові повідомлення-рішення форми «Ш» від 13 березня 2018 року:

- № (а.с.18), яким за затримку на 3 календарні дні сплати грошового зобов'язання в сумі 1020,00 грн. зобов'язано позивача сплатити штраф у розмірі 10% у сумі 102,00 грн. за платежем акцизний податок з реалізації суб'єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів;

- № (а.с.20), яким за затримку на 60 календарних днів сплати грошового зобов'язання в сумі 59998,00 грн. зобов'язано позивача сплатити штраф у розмірі 20% у сумі 11999,60 грн. за платежем акцизний податок з реалізації суб'єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів.

На вказані податкові повідомлення-рішення позивачем подано скаргу від 28 березня 2018 року вих.№19-14/335 (а.с.25), за наслідком розгляду якої рішенням ДФС України від 18 травня 2018 року №17195/6/99-99-11-03-01-25 (а.с.29) залишено без змін податкові повідомлення-рішення, а скаргу позивача - без задоволення.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що не відображення суми сплаченого податку та викривлення показників з обліку платежів в свою чергу тягне за собою неправомірне прийняття контролюючим органом податкових повідомлень-рішень за порушення граничних строків сплати узгоджених податкових зобов'язань.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, колегія суддів доходить наступних висновків.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Податковим кодексом України, який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.1 ст.67 Конституції України кожен зобов'язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Підпунктами 16.1.3-16.1.4 п.16.1 ст.16 ПК України передбачено, що платник податків зобов'язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов'язані з обчисленням і сплатою податків та зборів та сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Підпунктом 9.1.4 п.9.1 ст.9 ПК України акцизний податок віднесено до загальнодержавних податків.

Відповідно до п.54.1 ст.54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов'язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов'язання та/або пені вважається узгодженою.

Згідно з п.223.2 ст.223 ПК України платник податку з підакцизних товарів (продукції), вироблених або переобладнаних на митній території України; імпортер алкогольних напоїв та тютюнових виробів; суб'єкт господарювання роздрібної торгівлі, який здійснює реалізацію підакцизних товарів; оптовий постачальник електричної енергії подає щомісяця не пізніше 20 числа наступного періоду контролюючому органу за місцем реєстрації декларацію акцизного податку за формою, затвердженою у порядку, встановленому статтею 46 цього Кодексу.

Платник податків зобов'язаний самостійно сплатити суму податкового зобов'язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом (п.57.1 ст.57 ПК України).

Відповідно до п.126.1 ст.126 ПК України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов'язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем самостійно визначено суму податкового зобов'язання з акцизного податку, що підлягає сплаті до бюджету за вересень 2016 року у розмірі 248049,00 грн. шляхом подання до контролюючого органу розрахунку суми акцизного податку з реалізації суб'єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів (а.с.72).

Внаслідок відображення зазначеної суми акцизного податку в інтегрованій картці позивача (а.с.114), за ним утворилась недоїмка у розмірі 247029,00 грн.

Платіжними дорученнями №138019 від 02 листопада 2016 року та №138729 від 29 грудня 2016 року позивачем було сплачено суми податкового зобов'язання в розмірах 1020,00 грн. та 59998,00 грн. відповідно, що відображено в інтегрованій картці ТОВ «Прем'єр-Ліга».

Вважаючи, що сплата позивачем узгодженої суми податкового зобов'язання з акцизного податку, згідно вказаних платіжних доручень, відбулась несвоєчасно із затримкою на 3 та на 60 календарних днів, відповідач притягнув ТОВ «Прем'єр-Ліга» до відповідальності у вигляді штрафу, згідно з п.126.1 ст.126 ПК України.

Колегія суддів зазначає, що згідно з п.38.1 ст.38 ПК України виконанням податкового обов'язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов'язань у встановлений податковим законодавством строк.

Пунктом 1.24 ст.1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначено, що переказ коштів - рух певної суми коштів з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому у готівковій формі. Ініціатор та отримувач можуть бути однією і тією ж особою.

Відповідно до п.8.1 ст.8 наведеного Закону банк зобов'язаний виконати доручення клієнта, що міститься в розрахунковому документі, який надійшов протягом операційного часу банку, в день його надходження. У разі надходження розрахункового документа клієнта до обслуговуючого банку після закінчення операційного часу банк зобов'язаний виконати доручення клієнта, що міститься в цьому розрахунковому документі, не пізніше наступного робочого дня.

Згідно п.22.4 ст.22 цього Закону під час використання розрахункового документа ініціювання переказу є завершеним: для платника - з дати надходження розрахункового документа на виконання до банку платника; для банку платника - з дати списання коштів з рахунка платника та зарахування на рахунок отримувача в разі їх обслуговування в одному банку або з дати списання коштів з рахунка платника та з кореспондентського рахунка банку платника в разі обслуговування отримувача в іншому банку.

Пунктом 129.6 ст.129 ПК України передбачено, що за порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», з вини банку або органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, такий банк/орган сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафні санкції у розмірах, встановлених цим Кодексом, а також несе іншу відповідальність, встановлену цим Кодексом, за порушення порядку своєчасного та повного внесення податків, зборів, платежів до бюджету або державного цільового фонду. При цьому платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів, включаючи нараховану пеню або штрафні санкції.

Таким чином, якщо неперерахування податку, збору не є наслідком винних дій платника цього податку, то до нього не можуть бути застосовані штрафні санкції, пеня або пред'явлено вимогу про повне перерахування податкових платежів до бюджетів та державних цільових фондів. Порушення порядку зарахування до бюджету та державних цільових фондів податків і зборів при пред'явленні платником до установи банку платіжних доручень у встановлений строк є виною банку.

Направлення платником до банку належним чином оформлених платіжних документів на оплату податкових платежів (при наявності необхідної суми коштів на рахунку) є належними, необхідними та достатніми діями, які платник податків повинен вчинити для оплати податкового зобов'язання.

Відповідно до ч.4 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2015 року (а.с.35), яка залишена без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 29 вересня 2016 року (а.с.56), у справі №810/5197/15 за адміністративним позовом ТОВ «Прем'єр-Ліга» до Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області встановлено, що позивачем відкрито в АТ «Банк «Національні інвестиції» поточний рахунок №36/980, на якому станом на 04 вересня 2015 року залишок грошових коштів складав 1743721,06 грн., про що свідчить довідка ПАТ «Банк «Національні інвестиції» від 23 жовтня 2015 року №3936/14-1. 04 вересня 2015 року позивачем подано до АТ «Банк «Національні інвестиції» платіжне доручення №17540 про сплату акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів, м.Бровари, у розмірі 400000,00 грн. Банк прийняв вищевказане платіжне доручення на виконання 04 вересня 2015 року, що підтверджується штампом банку. Листом від 04 вересня 2015 року №19-14/2899 позивач повідомив Броварську ОДПІ ГУ ДФС у Київській області про сплату акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів, на підтвердження чого надав копію платіжного доручення від 04 вересня 2015 року №17540. Вказаний лист був отриманий Броварською ОДПІ ГУ ДФС у Київській області 07 вересня 2015 року. З наявного в матеріалах справи копії платіжного доручення від 04 вересня 2015 року №17540 вбачається, що на вказаному платіжному дорученні наявна відмітка банку про його одержання та відсутні будь-які ознаки того, що банком було повернуто дане платіжне доручення без виконання. Крім того, позивачем надано до суду довідку ПАТ «Банк «Національні інвестиції» від 23 жовтня 2015 року №3936/14-1, з якої вбачається, що на момент пред'явлення платіжного доручення від 04 вересня 2015 року №17540 (станом на 04 вересня 2015 року) залишок коштів на рахунку ТОВ «Прем'єр-Ліга» був достатнім для перерахування до бюджету вказаного у платіжному дорученні зобов'язання з акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів. Отже, факт направлення позивачем вищенаведеного платіжного доручення з належними та допустимими реквізитами дозволяє дійти висновку про виконання позивачем обов'язку покладеного на нього законодавцем та закріпленого статтею 67 Конституції України, відповідно до якої кожен зобов'язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. Викладене свідчить про відсутність з боку позивача порушень щодо перерахування до бюджету податкових зобов'язань у строк, встановлений законом, та у сумах, самостійно узгоджених у відповідній податковій звітності. При цьому наявність сплачених платником податків своїх грошових зобов'язань через банк, якій не здійснив своєчасне та повне перерахування коштів до бюджету, є підставою для звільнення платника податків від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фонді, включати нараховану пеню або штрафні санкції, та підстави для цієї відповідальності банку. Не відображення вказаних відомостей в інформаційній системі тягне за собою неправомірне нарахування пені та застосування штрафних санкцій до платника податків.

Вказаним судовим рішенням, яке набрало законної сили 29 вересня 2016 року, зокрема, зобов'язано Броварську ОДПІ ГУ ДФС у Київській області внести в інтегровану картку ТОВ «Прем'єр-Ліга» відомості про сплату сум за платіжним дорученням №17540 від 04 вересня 2015 року на суму 400000,00 грн., спрямоване на сплату акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі акцизних товарів.

Крім того, в матеріалах справи наявна копія платіжного доручення від 04 вересня 2015 року №17540 з відміткою АТ «Банк «Національні Інвестиції», згідно з яким позивачем було ініційовано сплату акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів на суму 400000,00 грн.

В той же час, згідно з актом звірки №905-07 від 09 червня 2016 року (а.с.34) між даними територіального органу Міндоходів та даними ТОВ «Прем'єр-Ліга» міститься розбіжність в розрахунках акцизного податку на суму 400000,00 грн. внаслідок неврахування контролюючим органом платіжного доручення від 04 вересня 2015 року №17540 та в інтегрованій картці платника податку ТОВ «Прем'єр-Ліга» за період 2015-2016 роки (а.с.92-114) відсутня інформація щодо сплати позивачем акцизного податку у розмірі 400000,00 грн. відповідно до платіжного доручення від 04 вересня 2015 року №17540.

Таким чином, враховуючи, що позивачем було виконано свій обов'язок зі сплати узгодженої суми податкового зобов'язання з акцизного податку, що встановлено судовим рішенням у справі №810/5197/15, яке набрало законної сили, та не зарахування сплаченої суми податку у розмірі 400000,00 грн. до бюджету відбулось з вини банку, беручи до уваги, що сума сплаченого позивачем податку перевищує розмір узгодженої суми його податкового зобов'язання з акцизного податку, тому ТОВ «Прем'єр-Ліга» звільняється від відповідальності за несвоєчасне перерахування акцизного податку, а тому до позивача не можуть бути застосовані штрафні санкції, передбачені п.126.1 ст.126 ПК України.

З огляду на викладені обставини, за результатами розгляду апеляційної скарги, з урахуванням наведених норм права, колегія суддів доходить висновку про відсутність передбачених законодавством підстав для притягнення позивача до відповідальності, встановленої п.126.1 ст.126 ПК України, оскільки висновок контролюючого органу про порушення ТОВ «Прем'єр-Ліга» строків сплати узгодженого податкового зобов'язання з акцизного податку є необґрунтованим, а податкові повідомлення-рішення форми «Ш» від 13 березня 2018 року № та № є такими, що порушують права позивача та підлягають скасуванню.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Керуючись ст.ст.243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 13 липня 2018 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст.329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 15 листопада 2018 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді В.О.Аліменко

А.Ю.Кучма