Справа № 640/18757/18
Суддя: Шрамко Ю.Т.
Дата ухвалення: 2018-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

про повернення заяви

14 листопада 2018 року м. Київ № 640/18757/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шрамко Ю.Т., розглянувши заяву та додані матеріали Головного управління ДФС у м. Києві про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків - Товариства з обмеженою відповідальністю "Комплектсервіс-2017",

ВСТАНОВИВ:

12 листопада 2018 року о 15 год. 58 хв. (відповідно до відмітки служби діловодства суду) до Окружного адміністративного суду міста Києва, (також далі - суд), надійшла заява Головного управління ДФС у м. Києві, (далі - заявник, ГУ ДФС у м. Києві), про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків - Товариства з обмеженою відповідальністю "Комплектсервіс-2017", (далі - ТОВ "Комплектсервіс-2017").

Ухвалою суду від 13 листопада 2018 року залишено без руху вказану вище заяву та надано заявнику строк до 16 год. 30 хв. 14 листопада 2018 року для усунення недоліків поданої заяви шляхом надання до суду оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 1762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні нуль копійок) на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача 4021, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд міста Києва, ".

Судом встановлено, що вказана вище ухвала суду про залишення заяви без руху отримана представником заявника 13 листопада 2018 року.

14 листопада 2018 року в 11 год. 51 хв. представником заявника через канцелярію до суду подано клопотання про усунення недоліків заяви ГУ ДФС у м. Києві про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків - ТОВ "Комплектсервіс-2017", в якій, зокрема, за заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, (далі - заявлене клопотання).

В обґрунтування заявленого клопотання представником заявника зазначено, зокрема, що в ГУ ДФС у м. Києві відсутня можливість сплатити судовий збір у зв’язку з відсутністю коштів.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Вказаною нормою встановлено можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення такої норми спрямоване на те, щоб сплата судового збору не була перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Крім того, згідно зі ст. 8 Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто, виходячи зі змісту ст. 8 Закону, суд може відстрочити сплату судового збору лише фізичній особі.

Розглянувши клопотання заявника, який є суб’єктом владних повноважень, суд дійшов висновку, що у його задоволенні слід відмовити, оскільки законодавець визначив перелік державних органів, які повинні сплачувати судовий збір під час звернення до суду. Також, Державною судовою адміністрацією України створений дієвий механізм для реалізації особою права звернення до суду та обов'язку зі сплати судового збору у порядку та строки визначені чинним законодавством.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону, судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.

З урахуванням вищезазначеного, сплата судового збору є обов’язком заявника, а тому зловживання правом на відстрочення та звільнення від його сплати є неприпустимим.

Вивчивши доводи заявника, наведені в якості підстав для задоволення поданого клопотання, суд дійшов висновку, що наведені ним обставини не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення від такої сплати. З урахуванням викладених обставин на які посилається державний орган як на підставу для відстрочення сплати судового збору (майновий стан сторони), не є такими в розумінні ст. 8 Закону та ст. 133 КАС України.

Крім того, ухвалою Вищого адміністративного суду України від 16 грудня 2013 року по справі №К/800/62403/13 встановлено, що обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати.

Заявник не позбавлений можливості звертатись до відповідних органів із клопотанням про додаткове фінансування на оплату судового збору.

Таким чином, виявлені недоліки заяви ГУ ДФС у м. Києві про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків - ТОВ "Комплектсервіс-2017", у визначений судом строк станом на час прийняття даного судового рішення заявником не усунуто.

Відповідно до ч. 3 ст. 283 КАС України, у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів.

З аналізу вище викладених норм та обставин суд прийшов до висновку про наявність підстав для повернення ГУ ДФС у м. Києві його заяви про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків - ТОВ "Комплектсервіс-2017", та доданих до неї документів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 133, 161, 169, 241-243, 248, 256, 283 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути Головному управлінню ДФС у м. Києві його заяву про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків - Товариства з обмеженою відповідальністю "Комплектсервіс-2017", та додані до неї документи.

Повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвалу про повернення заяви може бути оскаржено.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п’ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.Т. Шрамко