Справа № 824/560/18-а
Суддя: Дембіцький Павло Дмитрович
Дата ухвалення: 2018-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

16 листопада 2018 р. м. Чернівці Справа № 824/560/18-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дембіцького П.Д.,

за участю:

секретаря судового засідання: Остафійчук О.В.,

позивач: не зявився,

представника позивача: не зявився,

представника відповідача: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Чернівецькій області про зобовязання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Чернівецькій області (далі - відповідач), в якому просить суд:

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Чернівецькій області здійснити перерахунок та виплату різниці пенсії йому, ОСОБА_2 з 01.01.2008 р. з врахуванням його права на отримання 10% надбавки до основного розміру пенсії, як учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, в загальному розмірі 90% від встановлених на цю дату відповідних сум грошового забезпечення військовослужбовців з врахуванням здійснених виплат;

- виплачувати йому, ОСОБА_2, в подальшому пенсію в повному обсязі.

15.11.2018 року в судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у звязку із повторним не прибуттям позивача чи його представника у судове засідання без поважних причин.

Позивач, представник позивача у судове засідання не з'явилися, хоча були належним чином повідомлений про дату час та місце проведення судового засідання.

Розглянувши клопотання відповідача, суд зазначає наступне.

Ухвалою суду від 16.07.2018 року відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначено на 12.09.2018 року на 10:00 год.

11.09.2018 року до суду надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи. У вказаному клопотанні просив перенести судове засідання призначене на 12.09.2018 року о 10 год. 00хв. у звязку з тим, що не має змоги особисто приймати участь у ньому, оскільки знаходитиметься поза межами України, вважає, що для повного та всебічного розгляду справи необхідна його особиста участь. (а. с. 63).

12.09.2018 року з урахуванням клопотання позивача, розгляд справи відкладено до 27.09.2018 року на 11:15 год., що підтверджується протоколом судового засідання (а. с. 66).

Повістку про виклик до суду на 27.09.2018 року на 11:15 год. отримав представник позивача (а. с. 68-69).

З урахуванням вимог статті 129 КАС України 03.10.2018 року телефонограмою повідомлено представника позивача, що судове засідання відбудеться 10.10.2018 року о 14:45 год. Вказане повідомлення прийняв представник позивача ОСОБА_3 (а.с. 71).

10.10.2018 року в судове засідання позивач, представник позивача не з'явилися, у зв'язку з чим відкладено розгляд справи до 07.11.2018 року на 14:00 год., що підтверджується протоколом судового засідання. (а. с. 75).

Повістки про виклик до суду на 07.11.2018 року на 14:00 год. позивач, представник позивача, отримали 16.10.2018 року, що підтверджується рекомендованими повідомленням про вручення поштового відправлення № 902, № 910. (а.с. 76-77, 79-80).

07.11.2018 року в судове засідання позивача, представник позивача не з'явилися, хоча належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, що підтверджується рекомендованими повідомленням про вручення поштового відправлення № 902, № 910. Ухвалою суду розгляд справи відкладено до 15.11.2018 року на 11:30 год., що підтверджується протоколом судового засідання. (а. с. 79-80, 84).

15.11.2018 року в судове засідання позивача, представник позивача не з'явилися, хоча належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, що підтверджується рекомендованими повідомленням про вручення поштового відправлення № 904, № 912. (а.с. 89-90).

Судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

Відповідно ст. 124 КАС України повістки про виклик у суд надсилаються учасникам справи, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - учасникам справи з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов'язковою. Судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється:

1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу;

2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх поштової адреси судовий виклик або судове повідомлення надсилаються:

1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

У разі відсутності учасників справи за такою адресою вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручено їм належним чином. Якщо фізична особа, яка бере участь у справі, діє через представника і суд не вважає її особисту участь обов'язковою, він може направити повістку лише представнику.

Відповідно ч. 10 ст. 126 КАС України вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і цій особі.

Частинами 1, 2 статті 129 КАС України визначено, що за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного звязку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

Учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КАС України учасники судового процесу зобов'язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Водночас в силу вимог ч. 2 ст. 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

Завчасно означає необхідність повідомити суд у такі строки, щоб у суду була інформація про це не пізніше початку судового засідання.

Як вбачається із матеріалів справи, про судові засідання призначені на 27.09.2018 року, 10.10.2018 року, 07.11.2018 року на 15.11.2018 року позивач та його представник були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, однак без поважних причин (без повідомлення ними про причини неприбуття) до суду не прибули, заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не направили.

Статтею 205 КАС України визначено правове регулювання наслідків неприбуття в судове засідання особи, яка бере участь у справі, які спрямовані на забезпечення прав щодо участі у судовому розгляді осіб, які беруть участь у справі, у разі їх неприбуття з обєктивних причин.

Також з метою дисциплінування та виключення випадків умисного затягування розгляду справи стаття встановлює негативні для учасників судового розгляду наслідки у разі неприбуття у судове засідання через безвідповідальне ставлення до справи.

Частиною 2 ст. 44 КАС України встановлено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Отже, учасники судового процесу, крім наявних у них прав, наділені також певними процесуальними обов'язками, що кореспондуються з правами інших осіб, які беруть участь у справі, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом.

При цьому процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, враховуючи принцип рівності, не можуть визнаватися більш або менш важливими, ніж права і обов'язки іншої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач у першу чергу має активно використовувати власні процесуальні права, не зловживаючи ними, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права йому надані. Натомість визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 240 КАС України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є субєктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

З урахуванням викладеного та враховуючи, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення з тотожним адміністративним позовом, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_2 без розгляду.

Водночас суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини, відповідно до ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, є джерелом права.

Пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов'язаної з його правами та обов'язками.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Чуйкіна проти України" ((Заява № 28924/04) 13.01.2011 р. ОСТАТОЧНЕ) вказано, що "стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження становить один з його аспектів (див. рішення від 21.02.1975 р. у справі "Голдер проти Сполученого Королівства", п. п. 28- 36, Series A N 18)".

Разом з тим, право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, яке може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб (рішення від 28.05.1985 р. у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства", п. 57).

У рішенні Конституційного Суду України у справі № 1-9/2011 за конституційним поданням 54 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Кримінально-процесуального кодексу України, Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України, від 13.12.2011 року (17-рп/2011) зазначено, що "вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі "Юніон Аліментаріа ОСОБА_4 проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання".

Враховуючи, що судом вжито усіх належних заходів для реалізації та забезпечення права позивача на судовий розгляд справи, а останній не продемонстрував готовність брати участь на цьому етапі розгляду його справи, тому суд вважає за необхідне застосування до нього передбачених законодавством наслідків залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 240, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Клопотання відповідача задовольнити.

2. Залишити позовну заяву без розгляду.

3. Копію ухвали про залишення позовної заяви без розгляду направити сторонам.

Згідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково. Апеляційна скарга на ухвалу подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення (складання).

Повний текст ухвали складено 16.11.2018 року.

Суддя П.Д. Дембіцький