Справа № 308/11136/18
Суддя: Бенца К. К.
Дата ухвалення: 2018-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09.11.2018 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., ознайомившись з матеріалами адміністративного позову ОСОБА_1, поданого в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до Поліцейського взводу роти тактико-оперативного реагування управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_3 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з адміністративним позовом до Поліцейського взводу роти тактико-оперативного реагування управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_3 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення серії АР № 703274 від 15.08.2018 року та закриття провадження у справі.

15.12.2017 року набрав законної сили Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України (Відомості Верховної Ради України, 2004 р., №№ 40-42, ст. 492), шляхом викладення його в новій редакції.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161 та 172 цього Кодексу (пункт 3 частини 1 ст. 171 КАС України) чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; чи має представник належні повноваження ( якщо позовну заяву подано представником) частини 1 ст. 122 КАС України; чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними) чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без руху або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі.

Як вбачається з матеріалів справи предметом адміністративного спору є скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення серії АР № 703274 від 15.08.2018 року.

Згідно вимог ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою прокурора, особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відповідно до приписів ст. 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Слід зазначити, що даною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесудобросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Отже, дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах.

Тому, при визначенні початку вказаного строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення,дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

З матеріалів справи встановлено, що 15 серпня 2018 року відповідачем прийнято постанову АР № 703274 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 Адміністративний позов про скасування цієї постанови позивач в особі уповноваженого представника подав 01.10.2018 року, тобто з пропуском строку звернення до суду.

У позовній заяві зазначено, що на компакт диску з надписом ОСОБА_1 долученому до позову, 15.08.2018 року розміщено відео під № файл, на якому позивач на 3 звилині 21 сек. чітко відображено, як відповідачем вручається оскаржувана постанова без розяснень можливих наслідків. 21.09.2018 року представник позивача здійснюючи ознайомлення з матеріалами справи № 308/9276/18 мав змогу ознайомитись з адміністративними матеріалами серед яких знаходилась і копія оскаржуваної постанови на відеофайл на якому зафіксовано факт отримання позивачем оскаржуваної постанови.

Таким чином, зазначене свідчить про те, що 15 серпня 2018 року позивачу було відомо про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 125,126 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення, що також підтверджується і його підписом про отримання ним копії постанови. Проте, з 15 серпня 2018 року по 01 жовтня 2018 року позивач не вчиняв будь-яких дій, які б в подальшому відновили його порушенні права.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Отже, строки на звернення до суду не є абсолютними та можуть бути за певних обставин поновленими. При цьому процесуальний закон покладає на позивача, який пропустив строк звернення до суду з адміністративним позовом, обов`язок доведення наявності у нього поважних причин для його пропуску.

До адміністративного позову додана заява про поновлення строку звернення до суду.

Cудом надана оцінка доводам представника позивача викладених в заяві про поновлення строку звернення до суду,в обґрунтування клопотання про поновлення строку звернення до суду.

При оцінці доводів, врахована позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 12.09.2018 по справі № 826/8851/17|К/9901/57234/18, згідно якої поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із відповідною заявою та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Зважаючи на наведене вище, вказані представником позивача причини пропуску звернення до суду, не є поважними в розумінні наведених вимог процесуального закону.

Враховуючи не визнання судом поважними підстави пропуску строку звернення позивача з даним позовом до адміністративного суду, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Тому, позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду з даним позовом, з доказами на підтвердження поважності причин пропуску позивачем строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Пунктом 1 частини 1 статті 59 КАС України передбачено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема довіреністю фізичної особи.

Відповідно до ч. 4 ст. 59 КАС України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Частиною 6 ст. 59 КАС України передбачено, що оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Отже, при зверненні до суду представником позивача, який є адвокатом, належить надати оригінал довіреності або ордеру, виданого відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Засвідчена адвокатом копія ордеру може надаватись виключно у разі звернення з адвокатським запитом, що відповідає рішенню Ради адвокатів України від 4 серпня 2017 року № 162.

Водночас, чинним законодавством не передбачено надання до суду копії ордеру, адже КАС України містить безумовний обовязок надання представником саме оригіналу документу, щопідтверджує повноваження представника позивача.

Всупереч вказаним положенням КАС України до матеріалів позову долучено фотокопію ордера.

За таких обставин, наявна в матеріалах справи фотокопія ордера не може бути достатньою підставою на представництво інтересів ОСОБА_1 в суді.

У відповідності до приписів ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулась із позовною заявою.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 необхідно встановити строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Після усунення недоліків заяви документи до суду направляти із обов'язковою вказівкою на номер справи та зазначенням прізвища судді, яким постановлена ухвала про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 294 КАС України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1, поданого в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до Поліцейського взводу роти тактико-оперативного реагування управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_3 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

ОСОБА_1 надати строк для усунення недоліків, позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, який не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху .

Попередити ОСОБА_1 про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені п.1 ч.4 ст.169 КАС України та ч.2 ст. 123 КАС України .

Роз'яснити, що в разі усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду , а в разі не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута.

Ухвала, відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4