Справа № 826/22349/15
Суддя: Кузьмишина Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2018-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову в роз'ясненні судового рішення

07 листопада 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Кузьмишиної О.М.,

суддів Пилипенко О.Є., Шелест С.Б.,

за участю секретаря судового засідання Пушенко О.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження заяву Міністерства економічного розвитку і торгівлі України про роз'яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 25 лютого 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України про поновлення на роботі, стягнення заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди, -

У с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулося у суд із позовом до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України про поновлення на посаді начальника відділу державної політики у сфері захисту прав споживачів Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 грудня 2015 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 25 лютого 2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, постанову місцевого суду скасовано, позовні вимоги задоволено частково: визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 25.08.2015 №2073-к «Про звільнення ОСОБА_1.», поновлено ОСОБА_1 на роботі на посаді начальника відділу державної політики у сфері захисту прав споживачів департаменту розвитку торгівлі з 27.08.2015 року, стягнуто з Міністерства економічного розвитку і торгівлі України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 37777,74 грн. В іншій частині позовні вимоги залишено без задоволення.

У травні 2016 року відповідачем подано заяву про роз'яснення постанови апеляційного суду, у якій Міністерство економічного розвитку і торгівлі України просить роз'яснити резолютивну частину постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 25.02.2016 року в частині того, яким чином необхідно виконати вимоги резолютивної частини постанови щодо поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника відділу державної політики у сфері захисту прав споживачів департаменту розвитку торгівлі Мінекономрозвитку з 27.08.2015 року, якщо ця посада в штатному розписі Мінекономрозвитку відсутня.

Розгляд заяви здійснюється в порядку письмово провадження згідно ч. 3 ст. 254, п. 2 ч. 1 ст. 311, ч. 2 ст. 313 КАС України.

Обговорюючи вимоги заявника, колегія суддів зважає на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КАС України (у редакції, чинній на час ухвалення рішення) якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Згідно ч. 1 ст. 254 КАС України (у редакції, чинній з 15 грудня 2017 року) за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тому процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв'язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

За загальними нормами права, роз'яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У заяві про роз'яснення рішення зазначається, що саме у рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз'яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов'язкового характеру.

Із змісту постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 25 лютого 2016 року убачається, що її резолютивна частина є чіткою і зрозумілою, як для осіб, стосовно яких вона постановлена, так і для осіб, які будуть здійснювати її виконання, оскільки не містить жодних положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо його розуміння.

Натомість, у поданій до суду заяві відповідач фактично просить надати консультацію щодо способу та порядку виконання судового рішення, що не відповідає змісту інституту роз'яснення судового рішення та виходить за межі повноважень адміністративного суду.

До того ж, колегія суддів ураховує, що постановою Верховного Суду від 04 липня 2018 року касаційну скаргу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України залишено без задоволення, а постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 25 лютого 2016 року у даній справі - без змін.

Відтак, заява відповідача про роз'яснення вищенаведеної постанови не підлягає задоволенню через її безпідставність.

Керуючись ст. ст.254, 311, 321, 325, 328, 329, 331 КАС України, суд,

У х в а л и в:

Заяву Міністерства економічного розвитку і торгівлі України про роз'яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 25 лютого 2016 року залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддяО.М. Кузьмишина
суддя О.Є. Пилипенко
суддяС.Б. Шелест