Справа № 826/14842/17
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2018-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

08 листопада 2018 року м. Київ№ 826/14842/17
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРАЙМ РІТЕЙЛ

ПРОПЕРТІЗ"

до Державного реєстратора Комунального підприємства "Центр

державної реєстрації" - Яценко Ольги Миколаївни,

Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації),

Комунального підприємства "Центр державної реєстрації"

про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішення та запису про обтяження

представники позивача та відповідачів - не з'явилися,

сторін, які були

викликані у

судове засідання

24.04.2018:

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ПРАЙМ РІТЕЙЛ ПРОПЕРТІЗ" (далі - позивач або ТОВ "ПРАЙМ РІТЕЙЛ ПРОПЕРТІЗ") подало на розгляд Окружному адміністративному суду м. Києва позов до Державного реєстратора Комунального підприємства "Центр державної реєстрації" - Яценко Ольги Миколаївни (надалі - відповідач-1 або Яценко О.М. або Реєстратор), у якому просить суд:

- визнати протиправними дії державного реєстратора Комунального підприємства «Центр державної реєстрації» - Яценко О.М. щодо прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 38061293 від 10.11.2017 (12:36:21);

- визнати протиправними та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 38061293 від 10.11.2017 (12:36:21) та запис про обтяження: 23298198 (спеціальний розділ) від 09.11.2017 (15:41:08) внесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно державним реєстратором Комунального підприємства «Центр державної реєстрації» - Яценко О.М.

Ухвалами Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.11.2017 (суддя Пащенко К.С.) відкрито провадження в даній адміністративній справі, проведено підготовку адміністративної справи до судового розгляду; закінчено підготовче провадження та призначено справу до розгляду у судове засідання на 26.02.2018.

Ухвалами Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.02.2018 судом залучено Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (нижче - відповідач-2 або Департамент) та Комунальне підприємство "Центр державної реєстрації" (по ухвалі - відповідач-3 або КП "Центр державної реєстрації") до участі у справі в якості співвідповідачів.

У судових засіданнях 26.02.2018 та 28.03.2018 судом оголошувалась перерва.

24.04.2018 представники сторін в судове засідання не з'явилися. Про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Поряд з цим, 24.04.2018 через канцелярію до суду від позивача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності уповноваженого представника ТОВ "ПРАЙМ РІТЕЙЛ ПРОПЕРТІЗ".

З огляду на неявку в судове засідання представників сторін, зважаючи на подане позивачем відповідне клопотання, судом ухвалено про перехід до стадії письмового провадження на підставі ч. 3 ст. 194 та ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України (по тексту - КАС України).

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, суд зазначає наступне.

Як видно з матеріалів справи, 04.03.2008 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Кінотеатр «Дружба - Орбіта», як Продавцем, та Товариством з обмеженою відповідальністю «Пропріо-О», яке змінило найменування на ТОВ "ПРАЙМ РІТЕЙЛ ПРОПЕРТІЗ", як Покупцем, укладено договір купівлі-продажу нежилих приміщень з № 1 по № 32 (групи приміщень № 92) (в літ. А), загальною площею 543,20 (п'ятсот сорок три цілі двадцять сотих) кв.м., адреса яких: м. Київ, вул. Хрещатик, будинок 29/1 (за ухвалою скорочено - Договір).

На підставі Договору, набувачем відповідного нерухомого майна зареєстровано за ТОВ «Пропріо-О» право власності.

Надалі, 06.11.2017 слідчим суддею Голосіївського районного суду міста Києва Хоменко О.Л., за результатами розгляду клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва Жили О.Б. за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000045 від 04.12.2012, у справі № 752/7937/17 винесено ухвалу, якою клопотання задоволено і накладено арешт на об'єкт нерухомого майна - нежиле приміщення з № 1 по № 22 (групи приміщень № 92), загальною площею 543,20 кв. м., в літері А, місто Київ, вул. Хрещатик, 29/1, яке на праві власності належить ТОВ "Пропріо-О" (Прайм рітейл пропертіз) (), шляхом заборони відчужувати, розпоряджатись будь-яким чином зазначеним приміщенням до скасування накладеного на нього арешту у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Як зазначає позивач, скориставшись правом на оскарження наведеної вище ухвали, останній 13.11.2017 подав апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 27.12.2017 у справі № 11-cc/796/5834/2017 апеляційну скаргу представника ТОВ «ПРАЙМ РІТЕЙЛ ПРОПЕРТІЗ» задоволено, ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 06.11.2017, якою задоволено клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва Жили О.Б. і накладено арешт на об'єкт нерухомого майна - нежиле приміщення з № 1 по № 22 (групи приміщень № 92), загальною площею 543,20 кв. м., в літері А, місто Київ, вул. Хрещатик, 29/1, яке на праві власності належить ТОВ "Пропріо-О" (Прайм рітейл пропертіз) (), шляхом заборони відчужувати, розпоряджатись будь-яким чином зазначеним приміщенням до скасування накладеного на нього арешту у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України, - скасовано, постановлено нову ухвалу, якою в задоволенні клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва Жили О.Б. про накладення арешту на об'єкт нерухомого майна - нежиле приміщення з № 1 по № 22 (групи приміщень № 92), загальною площею 543,20 кв. м., в літері А, місто Київ, вул. Хрещатик, 29/1, яке на праві власності належить ТОВ "Пропріо-О" (Прайм рітейл пропертіз) (), шляхом заборони відчужувати, розпоряджатись будь-яким чином зазначеним приміщенням до скасування накладеного на нього арешту у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України, - відмовлено.

Крім того, як наголошує позивач, на підставі Розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 12.08.2010 № 607, погодженої проектно-кошторисної документації, одержання відповідних дозволів на виконання будівельних робіт було проведено капітальний ремонт та перепланування з об'єднанням нежилих приміщень з № 1 до № 32 (групи приміщень № 92) першого, другого поверхів, нежилих приміщень (групи приміщень № 88) підвалу та техпідпілля (в літ. «А») (закладів торгівлі та громадського харчування) на вул. Хрещатик, 29/1, в результаті чого були повністю змінені групи приміщень, поверховість, квадратура та площа нежитлових приміщень, що, в свою чергу, стало підставою для реєстрації за ТОВ «Пропріо-О» права власності вже на новостворені нежитлові приміщення № 1 по № 15 (групи приміщень № 92) (в літ. А) (заклад торгівлі та громадського харчування), об єкт житлової нерухомості) загальною площею 377,0 (триста сімдесят сім цілих нуль сотих) кв.м.

Мотивуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що оскільки Реєстратором безпідставно накладено арешт на нерухоме майно, а саме нежитлові приміщення з № 1 по № 22 (групи приміщень № 92), загальною площею 543,20 кв.м., м. Київ, вул. Хрещатик, 29/1, яке в 2008 році належало на праві власності ТОВ «ПРОПРІО-О», а також зважаючи, що з 2013 року та станом на дату внесення запису про обтяження в державному реєстрі прав обліковується інше нерухоме майно, нежитлові приміщення № 1 по № 15 (групи приміщень № 92) (в літ. А) (заклад торгівлі та громадського харчування), об'єкт житлової нерухомості загальною площею 377,0 (триста сімдесят сім цілих нуль сотих) кв.м., яке належить на праві власності ТОВ «ПРАЙМ РІТЕЙЛ ПРОПЕРТІЗ», при цьому в Інформаційній довідці з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта, за результатами пошуку по коду в спеціальному розділі відображається інформація по обтяженню, ТОВ «ПРАЙМ РІТЕЙЛ ПРОПЕРТІЗ» вважає, що протиправними діями Яценко О.М. було порушено право власності позивача.

Оцінивши за правилами статті 90 КАС України надані сторонами докази та пояснення, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов наступних висновків.

У відповідності до частини 1 статті 2 КАС України , завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Згідно із частиною 1 статті 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах.

Адміністративною справою у розумінні пунктів 1, 2 частини 1 КАС України є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи.

Під суб'єктом владних повноважень розуміється орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 КАС України).

Юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (пункт 1 частини 1 статті 19 КАС України).

Відповідно до частини 1 статті 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У частині 1 статті 19 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника.

Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб'єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин. Спір є приватноправовим також у тому випадку, якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб'єктів владних повноважень.

В силу ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд принагідно відмічає, що правові висновки в частині правових питань «визначення предметної юрисдикції справи, при встановленні якої має бути враховано суть права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлені вимоги, характер спірних правовідносин, зміст та юридична природи обставин у справі» відображено Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 03 жовтня 2018 року (справа № 357/14358/15-а).

Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 20.07.2006 у справі «Сокуренко і Стригун проти України» вказав, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Занд проти Австрії» (заява № 7360/76, доповідь Європейської комісії з прав людини від 12.10.1978) висловлено думку, що термін «судом, встановленим законом» у ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів».

Отже, оскільки спірні правовідносини виникли у зв'язку з порушенням приватного права ТОВ «ПРАЙМ РІТЕЙЛ ПРОПЕРТІЗ», а саме права власності на нерухоме майно, в обґрунтування непорушності якого останній посилається на приписи Конституції України, що свідчить про оскарження рішення відповідача в контексті матеріально-правового питання порушення права власності, з метою захисту якого позивач і подав відповідний позов, та, поміж цього, викладені в адміністративному позові обставини наведені в площині порушення права власності як на нежитлові приміщення з № 1 по № 32 (групи приміщень № 92) (в літ. А), загальною площею 543,20 кв.м., адреса яких: м. Київ, вул. Хрещатик, будинок 29/1, так і на нежитлові приміщення № 1 по № 15 (групи приміщень № 92) (в літ. А) (заклад торгівлі та громадського харчування), загальною площею 377,0 кв.м., за висновками суду, спір фактично обумовлений порушенням приватного особистого права ТОВ «ПРАЙМ РІТЕЙЛ ПРОПЕРТІЗ», як, в першу чергу, власника майна за Договором, і, у такому випадку, управлінські дії Реєстратора, в аспекті наслідків, пов'язані з порушенням, як виокремлюється позивачем в позові, права власності останнього, що, виходячи із суті інтересу, за захистом якого звернувся позивач, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи всіх обставин у справі, обумовлює приватноправовий характер спору. Відтак спір не є публічно-правовим, а має приватно-правовий характер та підлягає захисту в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України.

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 28 серпня 2018 року (справа № 802/2236/17-а).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України, суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства. Аналогічні приписи щодо підстав для закриття провадження у справі містилися в редакції КАС України, що діяла на час виникнення спірних відносин.

Враховуючи викладене, зважаючи на предметну юрисдикцію та характер правовідносин у цій справі, суд вважає, що даний спір про скасування рішення, а також похідної, по суті, вимоги про скасування запису, непідвідомчій адміністративному суду, а є таким, що підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства, що є підставою для закриття провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 238 КАС України.

Керуючись ст.ст. 238, 241-243, 248 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у справі № 826/14842/17 за адміністративним позовом б/н від 16.11.2017 Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРАЙМ РІТЕЙЛ ПРОПЕРТІЗ".

Ухвала, відповідно до змісту ч. 1 ст. 256 та ч. 2 ст. 238, п. 13 ч. 1 ст. 294 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена.

Згідно з частиною восьмою статті 283 КАС України, апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані сторонами протягом десяти днів з дня їх проголошення у порядку, встановленому ст. ст. 295 - 297 КАС України.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України, в редакції Закону № 2147-VIII, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя К.С. Пащенко