Справа № 826/16114/18
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2018-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

14 листопада 2018 року № 826/16114/18

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Капітель Буд»

до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішень

Суддя - Вовк П.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Капітель Буд» (далі також - ТОВ «Капітель Буд», позивач) з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі також - Департамент, відповідач) в якому позивач просив суд:

1. Визнати дії Департаменту з проведення позапланової перевірки з 07 вересня 2018 року до 10 вересня 2018 року неправомірними.

2. Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту від 10 вересня 2018 року «Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил» щодо об'єкту будівництва «будівництво житлового будинку за адресою: вул. Магістральна, 33 у Шевченківському районі м. Києва» винесеного позивачу.

3. Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту від 10 вересня 2018 року «Про зупинення підготовчих та будівельних робіт» щодо об'єкту будівництва «будівництво житлового будинку за адресою: вул. Магістральна, 33 у Шевченківському районі м. Києва» винесеного позивачу.

4. Визнати протиправною та скасувати постанову № 47/18/073-8973 Департаменту про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20 вересня 2019 року.

5. Визнати протиправною та скасувати постанову № 46/18/073-8973 Департаменту про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20 вересня 2019 року.

6. Визнати протиправною та скасувати постанову № 45/18/073-8971 Департаменту про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20 вересня 2019 року.

7. Визнати протиправною та скасувати постанову № 44/18/073-8970 Департаменту про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20 вересня 2019 року.

Ухвалою суду від 08 жовтня 2018 року відкрито провадження у даній справі та вирішено здійснити у ній підготовче провадження призначивши її до розгляду у підготовчому засідання 13 листопада 2018 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про порушення відповідачем порядку проведення перевірки, за наслідками якої були складені оскаржувані рішення, та порушення порядку складання таких рішень.

В наданому суду відзиві представник відповідача вказав, що ним було дотримано порядок проведення перевірки позивача, а оскаржувані рішення прийняті відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені в акті перевірки та відзиві проти адміністративного позову. У зв'язку з зазначеним просив відмовити в задоволенні позовних вимог.

Позивачем було надано суду відповідь на відзив в якому зазначено про безпідставність вказаної у відзиві позиції Департаменту.

13 листопада 2018 року представниками сторін були подані до суду клопотання про проведення призначеного у справі підготовчого судового засідання за їх відсутності, в яких вони також просили постановити протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті у цей же день, здійснити подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до вимог ч. 7 статті 181 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), якщо під час підготовчого судового засідання вирішені питання, зазначені у частині другій статті 180 цього Кодексу, за письмовою згодою всіх учасників справи розгляд справи по суті може бути розпочатий у той самий день після закінчення підготовчого судового засідання.

Згідно з ч. 3 статті 194 КАС України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

На підставі зазначеного, у судовому засіданні 13 листопада 2018 року судом було постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті у цей же день, вирішено здійснювати подальший розгляд справи в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається з матеріалів справи, у зв'язку з надходженням 02 серпня 2017 року звернення фізичної особи ОСОБА_1 № К-39183/1 в.о. директора Департаменту 29 серпня 2017 року було видано наказ № 557 «Про проведення позапланової перевірки», яким вирішено здійснити проведення позапланової перевірки позивача на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва за адресою: «вул. Магістральна, 33 у Шевченківському районі м. Києва».

На підставі наведеного наказу було оформлене направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 06 вересня 2017 року строком дії з 06 вересня 2017 року по 19 вересня 2017 року.

06 вересня 2017 року відповідачем було складено лист № 073-8143, за змістом якого позивачу пропонувалось прибути до Департаменту з метою надання документів, необхідних для здійснення перевірки його діяльності на у відповідності до наказу № 557 від 29 серпня 2017 року.

В подальшому, 26 квітня 2018 року відповідачем, на підставі того ж наказу № 557 від 29 серпня 2017 року та у зв'язку з надходженням звернення фізичної особи ОСОБА_1 № К-39183/1, було оформлено направлення для проведення планового (позапланового) заходу строком дії з 26 квітня 2018 року по 11 травня 2018 року.

Як зазначено відповідачем у наданому відзиві на позовну заяву, під час проведення перевірки за останнім направленням, позивачем не було надано Департаменту документів, необхідних для здійснення перевірки, у зв'язку з чим терміни такої перевірки були продовжені на два робочі дні 07 вересня 2018 року та 10 вересня 2018 року, для чого Департаментом було видане нове направлення для проведення планового (позапланового) заходу строком дії з 07 вересня 2018 року та 10 вересня 2018 року від 07 вересня 2018 року.

За результатом здійснення наведеної перевірки, відповідачем виготовлено акт, складений за результатами проведення позапланової перевірки щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих ат будівельних робіт (без номеру та дати), за змістом якого, Департаментом були встановлені порушення, наявність яких стала підставою для прийняття, зокрема, наступних рішень:

- припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 10 вересня 2018 року;

- припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 10 вересня 2018 року, яким позивачу, у зв'язку з встановленням обставин незаконної експлуатації ним об'єкта незавершеного будівництва, заборонено здійснювати таку експлуатацію з 10 вересня 2018 року до усунення порушень, які зобов'язано усунути до 12 листопада 2018 року;

- постанови № 46/18/073-8973 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 20 вересня 2018 року у розмірі 681 170, 00 грн., за порушення вимого абз. 3 п. 4 ч. 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» (експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із значними наслідками (СС2);

- постанови № 47/18/073-8973 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 20 вересня 2018 року у сумі 92 050, 00 грн., за порушення вимого п. 6 ч. 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» (не забезпечення здійснення авторського нагляду під час будівництва);

- постанови № 44/18/073-8970 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 20 вересня 2018 року у сумі 73 640, 00 грн., за порушення вимого п. 5 ч. 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» (не забезпечення здійснення технічного нагляду під час будівництва);

- постанови № 45/18/073-8971 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 20 вересня 2018 року у сумі 681 170, 00 грн., за порушення вимог абз. 2 п. 3 ч. 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» (виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із значними наслідками (СС2)).

Не погоджуючись в діями відповідача щодо проведення вказаної перевірки та складанням за її наслідками таких рішень, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог позивача виходячи з наступного.

Відповідно до вимог статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (тут і далі нормативно-правові акти наведені в редакції Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні., чинній на момент виникнення спірних правовідносин), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

На виконання наведених положень, Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 був затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), яким деталізовано процедуру здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Зокрема, п. 7 Порядку № 553 передбачено, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Також процедура здійснення архітектурно-будівельного контролю регламентована на рівні окремих приписів Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки у відповідності до вимог ч. 4 статті 2 вказаного Закону, визначені ним заходи контролю здійснюються, в тому числі, органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду).

В той же час, відповідно до ч. 5 вказаної норми, зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Так, згідно з ч.ч. 1-4 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Виходячи з системного аналізу наведених правових положень вбачається, що виданий уповноваженим органом розпорядчий документ (наказ, рішення, розпорядження) про проведення позапланового заходу контролю є підставою для здійснення виключно одного заходу контролю суб'єкта господарювання у відповідності до процедури проведення перевірки, встановленої чинним законодавством. При цьому, строк такої перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше як на два робочих дні.

Натомість, як вбачається з наявних в матеріалах справи направлень для проведення планового (позапланового) заходу від 06 вересня 2017 року, 26 квітня 2018 року та 07 вересня 2018 року, всі вони були видані на підставі одного наказу в.о. директора Департаменту від 29 серпня 2017 року № 557 «Про проведення позапланової перевірки», яким вирішено здійснити позапланову перевірку позивача на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва за адресою: «вул. Магістральна, 33 у Шевченківському районі м. Києва».

На підставі наведеного, суд приходить до висновку про те, що визначені такими направленнями від 06 вересня 2017 року, 26 квітня 2018 року та 07 вересня 2018 року заходи контролю фактично являють собою здійснення однієї позапланової перевірки позивача, проведеної на підставі наказу від 29 серпня 2017 року № 557.

Разом з тим, строк такої перевірки, що вбачається з вказаних направлень, в сукупності становить 22 робочі дні, замість 10 робочих днів, передбачених Порядком №553.

При цьому, відповідачем не було надано доказів прийняття рішення про продовження строків здійснення перевірки позивача у відповідності до вимог п. 7 Порядку № 553.

Таким чином, вбачається, що перевірка позивача була проведена відповідачем в порушення визначеної законом процедури її здійснення.

Крім того, суд зазначає, що у відповідності до вимог Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», який набрав чинності 01 січня 2017 року, строком до 31 грудня 2018 року встановлено мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

При цьому, відповідно до статті 3 вказаного Закону, позаплановий захід державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав проводиться органом державного нагляду (контролю) за погодженням Державної регуляторної служби.

Зазначене свідчить, що позаплановий захід контролю позивача, як був здійснений у зв'язку з надходженням 02 серпня 2017 року звернення фізичної особи ОСОБА_1 №К-39183/1, міг бути проведений виключно за погодженням Державної регуляторної служби.

Натомість, відповідачем не було надано суду доказів отримання такого погодження та, відповідно, виконання наведених вимог законодавства. Навпаки, в своєму відзиві на адміністративний позов Департамент наголошує на відсутності у нього обов'язку отримувати погодження Державної регуляторної служби з метою перевірки позивача з огляду на приписи Постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2017 року №1104.

Між тим суд критично оцінює такі доводи відповідача з огляду на наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2017 року № 1104 затверджений Перелік органів державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», до якого, зокрема, включені структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, тобто, в тому числі Департамент.

Разом з тим, наведена Постанова Кабінету Міністрів України набрала чинності 23 лютого 2018 року, в той час як перевірка позивача була розпочата 29 серпня 2017 року на підставі відповідного наказу в.о. директора Департаменту № 557. Тобто приписи Постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2017 року № 1104, всупереч доводів Департаменту, не розповсюджують свою дію на заходи державного контролю, які були ініційовані на підставі вказаного наказу відповідача.

Наведене свідчить про те, що процедура здійснення позапланової перевірки позивача регламентується, в тому числі, нормами Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а тому вона могла бути здійснена виключно після отримання відповідного погодження Державної регуляторної служби.

Обставини ненадання Державною регуляторною службою такого погодження, які не заперечуються Департаментом, є додатковим свідченням порушення відповідачем порядку проведення позапланової перевірки позивача, оскільки дають суду можливість встановити відсутність правових підстав для її здійснення.

Беручи до уваги зазначене, обґрунтованими є заявлені позивачем вимоги щодо визнання неправомірними дій Департаменту з проведення позапланової перевірки з 07 вересня 2018 року до 10 вересня 2018 року.

Відповідно до ч. 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Встановлені вище у справі обставини дозволяють зробити висновок, що оскаржувані позивачем рішення Департаменту, прийняті за наслідком здійснення позапланової перевірки, проведеної в порушення вимог законодавства, не можуть вважатись рішеннями, прийнятими з дотриманням визначених ч. 2 статті 2 КАС України критеріїв, що дає підстави вважати їх такими, що не відповідають вимогам закону, а отже - протиправними.

Відповідно до ч. 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

На думку суду, наслідком допущення відповідачем наведених порушень порядку проведення позапланової перевірки позивача є не лише визнання самої перевірки незаконною, але й до відсутність правових наслідків такої, оскільки зібрані в процесі перевірки докази та встановлені й зафіксовані обставини не є такими, що отримані в процесі реалізації суб'єктом владних повноважень покладених на нього обов'язків на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених решти похідних позовних вимог ТОВ «Капітель Буд» щодо визнання протиправними та скасування прийнятих за наслідком здійснення перевірки приписів та поставно, що оскаржуються позивачем.

Відповідно до статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень ч.ч. 1 та 2 статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Частинами 1 та 2 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки оскаржувані рішення та дії були прийняті (вчинені) відповідачем не у відповідності до критеріїв, визначених ч. 2 статті 2 КАС України.

Згідно зі статтею 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи зазначене, суд вважає необхідним стягнути на користь позивача виключно понесені ним судові витрати у розмірі 28 206, 46 грн. (судовий збір) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративного позов товариства з обмеженою відповідальністю «Капітель Буд» (04052, місто Київ, Вознесенський узвіз, 2/3; ) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, місто Київ, вулиця Трьохсвятительська, 4В; ) про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішень - задовольнити повністю.

Визнати дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з проведення позапланової перевірки у період з 07 вересня 2018 року до 10 вересня 2018 року на об'єкті «Будівництво житлового будинку за адресою: вул. Магістральна, 33 у Шевченківському районі м. Києва» неправомірними.

Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10 вересня 2018 року «Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил» щодо об'єкту будівництва «Будівництво житлового будинку за адресою: вул. Магістральна, 33 у Шевченківському районі м. Києва» винесеного товариству з обмеженою відповідальністю «Капітель Буд».

Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10 вересня 2018 року «Про зупинення підготовчих та будівельних робіт» щодо об'єкту будівництва «Будівництво житлового будинку за адресою: вул. Магістральна, 33 у Шевченківському районі м. Києва» винесеного товариству з обмеженою відповідальністю «Капітель Буд».

Визнати протиправною та скасувати постанову № 47/18/073-8973 Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20 вересня 2019 року.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 46/18/073-8973 Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20 вересня 2019 року.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 45/18/073-8971 Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20 вересня 2019 року.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 44/18/073-8970 Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20 вересня 2019 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Капітель Буд» понесені останнім судові витрати у розмірі 28 206, 46 грн. (двадцять вісім тисяч двісті шість гривень сорок шість копійок).

Рішення суду, відповідно до ч. 1 статті 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 КАС України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону №2147-VIII, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя П.В. Вовк