Справа № 0440/6129/18
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2018-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 листопада 2018 року Справа № 0440/6129/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Рябчук О.С.
при секретарі Скупейко І.М.
представника позивача ОСОБА_1
представника відповідача Тропіної Т.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови, -
14.08.2018 року фізична особа - підприємець ОСОБА_3 (далі - позивач)звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області (далі - відповідач), в якому просить:
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити позов в повному обсязі. В обґрунтування позовних вимог зазначив наступне.Позапланова перевірка була проведення з порушенням норм чинного законодавства, оскільки позивач не був завчасно повідомлений про проведення такої перевірки та не мав можливості бути присутнім при її проведенні, надавати свої доводи та пояснення. Вважає, що відповідачем не надано достатньо доказів, які б підтверджували експлуатацію приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1. Надані матеріали фото фіксації, на думку позивача, не є достатніми доказами, оскільки на даних фотографіях зафіксовано приміщення з людьми та торгівельний зал, а також фасад будівлі, яку не можна ідентифікувати за адресою, місцем розташування та приналежністю до певного власника. Розміщені на фасаді рекламні вивіски не є належним доказом експлуатації об'єкта будівництва. Щодо нарахованої суми штрафу, позивач зазначає, що відповідачем не зазначено жодних розрахунків класу наслідків об'єкту будівництва, що ставить під сумнів правильність віднесення об'єкта будівництва до певного класу наслідків та обґрунтування суми штрафу. З огляду на викладене, просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.10.2018 року адміністративну справу прийнято до провадження та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.
Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що згідно направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 29.05.2018 № 63 у період з 30.05.2018 до 12.06.2018 року на підставі наказу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 29.05.2018 р. №31П та п.7 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» від 23.05.2011 р. № 553 посадовою особою Департаменту архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області проведено позапланову перевірку об'єкту по АДРЕСА_1.
За результатами перевірки складено акт № 63 від 12.06.2018 року, яким встановлено порушення ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме, здійснення експлуатації об'єкта не прийнятого в експлуатацію відповідно до вимог законодавства.
На сторінці 16 акту зазначено, що фізична особа - підприємець ОСОБА_3 відмовився від підписання та отримання акту.
Акт підписаний посадовою особою Департаменту архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області головним інспектором Жуковою Ю.М., головним спеціалістом (юристом) виконкому Царичанської селищної ради Марчук О.М., начальником відділу ЖКГ, благоустрою та інфраструктури виконкому Царичанської селищної ради Андрухівим A.B.
Також, складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 12.06.2018 року, яким встановлено порушення ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме, здійснення експлуатації об'єкта не прийнятого в експлуатацію відповідно до вимог законодавства за адресою АДРЕСА_1.
Протокол було складено в присутності головного спеціаліста (юриста) виконкому Царичанської селищної ради Марчук О.М. та начальника відділу ЖКГ, благоустрою та інфраструктури виконкому Царичанської селищної ради Андрухіва A.B.
На останній сторінці протоколу зроблено запис про те, що фізична особа - підприємець ОСОБА_3 відмовився від надання пояснень та від отримання протоколу.
Крім того, 12.06.2018 року посадовою особою Департаменту архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області було винесено припис про зупинення експлуатації будівлі за адресою АДРЕСА_1 до введення в експлуатацію відповідно до вимог законодавства.
На останній сторінці припису зроблено запис про те, що фізична особа - підприємець ОСОБА_3 відмовився від отримання припису.
У зв'язку з відмовою позивача від отримання вищевказаних документів акт № 63 від 12.06.2018 року, протокол від 12.06.2018 року та припис від 12.06.2018 року були направлені йому засобами поштового зв'язку.
22.06.2018 року посадовою особою Департаменту архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області було винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 10/1540, якою на фізичну особу - підприємця ОСОБА_3 було накладено штраф 63 432,00 грн.
Копію зазначеної постанови було направлено на адресу позивача засобами поштового зв'язку.
Згідно ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Порядок проведення державного архітектурного контролю визначено положеннями Порядку № 553. Відповідно до положень з п. 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкти будівництва.
Пунктами 5, 7 даного Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;
перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;
звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
За приписами п.13 Порядку № 533 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт(п. 17 Порядку № 553).
Згідно п. 20 Порядку № 553 протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до п. 21 Порядку № 553, у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Як вбачається із матеріалів адміністративної справи, підставою для призначення позапланової перевірки фізичної особи- підприємця ОСОБА_3 став лист голови виконавчого комітету Царичанської селищної ради, в якому зазначено, серед іншого, про те, що гр. ОСОБА_3 здійснив забудову з порушенням вимог чинного законодавства за адресою АДРЕСА_1 та прохання здійснити перевірку та вразі виявлення порушень містобудівних умов вжити заходів реагування відповідно до вимог чинного законодавства.
Отже, позапланова перевірка здійснювалась щодо самовільного будівництва за адресою АДРЕСА_1.
Проведеною перевіркою встановлено порушення ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме, здійснення експлуатації об'єкта за адресою АДРЕСА_1 не прийнятого в експлуатацію відповідно до вимог законодавства.
Частиною 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.
Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.
Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.
Згідно ч.1,2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.
Відповідно до частини 1 статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до І-ІІІ категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації.
Відповідно до ч. 5ст. 39 вказаного Закону, датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.
Відповідно до ч. 8 ст. 39 вказаного Закону, експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.
З матеріалів справи вбачається, що позивач не надав декларацію про початок виконання підготовчих робіт чи будівельних робіт. Відомості про введення спірного об'єкту в експлуатацію також вістуні. Вказаний факт позивачем не заперечується.
Крім того, на виконання вимог припису 19.06.2018 року позивачем на адресу посадової особи Департаменту архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Жукової М.Ф. було направлено лист (вх. № 1506 від 21.06.2018 р.), в якому зазначено, що експлуатація будівлі за адресою АДРЕСА_1 призупинена.
Враховуючи зазначене, відповідачем вірно встановлено порушення, оскільки факт експлуатації будівлі фактично підтверджено позивачем в листі від 19.06.2016 року, а доказів введення спірного об'єкту в експлуатацію не надано ні до Департаменту архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ні до суду.
Згідно зі статтею 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» усі об'єкти будівництва поділяються на І, II, III, IV і V категорії складності. Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.
П. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено відповідальність за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації, на об'єктах ІІІ категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Порядок притягнення до відповідальності суб'єктів містобудування врегульовано нормами Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 р. № 735) (далі - Порядок № 244).
Згідно положень п. 3 Порядку № 244 та положень п. 21 Порядку № 553, у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням. Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.
Відповідно до п.п. 16, 17 Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
Справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Згідно до ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Згідно до ст. 76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Згідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні позовних вимог.
Згідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України в разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень.
Керуючись ст. ст. 244, 245, 255, 295 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні адміністративного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови - відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.
Повний текст рішення суду складений 12 листопада 2018 року.
Суддя О.С. Рябчук