Справа № 1140/2131/18
Суддя: Ю.П. Пасічник
Дата ухвалення: 2018-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_________________________________________________________________________РІШЕННЯ
06 листопада 2018 року м.Кропивницький Справа № 1140/2131/18
Кіровоградський окружний адміністративний суд
у складі: головуючого-судді Ю.П. Пасічник
при секретарі - Глущенко Т.М.
за участю представника відповідача ОСОБА_1
До Кіровоградського окружного адміністративного суду звернувся ФОП ОСОБА_2 (далі - позивач) з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування:
- постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності прийняту Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області від 03.11.2017р. №1011-3/35/2553, згідно якої позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 3, п. 4, ч. 2 ст. 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в сумі 623080 грн.;
- припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил прийнятий Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області від 23.10.2017р. №170/2017ю-Дол, яким зупинено негайно експлуатацію магазину промтовари, що розташований за адресою: Кіровоградська область, м. Долинська, вул. 8-го березня, 4.
Ухвалою суду від 13.08.2018р. відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 13.08.2018р. забезпечено позов шляхом зупинення дії постанови про накладення штрафу від 03.11.2017р. №1011-3/35/2553 до набрання законної сили судовим рішенням у справі (а.с.46).
Ухвалою суду 06.09.2018р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.75).
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що на підставі листа Долинської міської ради від 21.09.2017р. та наказу відповідача було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на обєкті - двоповерхового житлового будинку з вбудованим магазином промтовари, що розташований за адресою: Кіровоградська область, м. Долинська, вул. 8-го березня, 4, який належить позивачеві.
Результати перевірки оформлені актом від 23.10.2017р. №425/2017ю, яким встановлено, що на час проведення перевірки встановлено факт експлуатації обєкта не прийнятого в експлуатацію, а саме без акта готовності обєкта до експлуатації клас наслідків (відповідальності) СС2 середні наслідки.
На підставі акту перевірки відповідачем прийнято оскаржувані рішення.
Не погоджуючись з прийнятими рішеннями позивач зазначив, що діюча на час реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт (17.11.2011р.), редакція Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» не містила положень щодо відповідальності передбаченої п. 4 ч. 2 ст. 2 вказаного Закону в редакції на час прийняття оскаржуваної постанови, а тому в силу положень ст. 58 Конституції України не можу бути застосована до спірних правовідносин.
Щодо протиправності оскаржуваного припису, позивач вказав, що відповідно до положень ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п.3 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011р. №553, посадові особи відповідача вправі видавати приписи тільки для усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. А тому, заборона на експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, не прийнятих в експлуатацію, не віднесена до наведеного виключного переліку приписів, які можуть видавати посадові особи відповідача під час перевірки у разі виявлення відповідних порушень.
Враховуючи вищевикладене, на думку позивача, відповідач при винесенні оскаржуваних рішень, надав правову оцінку встановленим обставинам на відповідність вимогам законодавства, чинного станом на дату проведення перевірки, залишивши поза увагою правове регулювання цих відносин, яке діяло у період власне їх виникнення, вийшовши за межі встановлених законодавством повноважень та строків притягнення до відповідальності за виявлені правопорушення.
30.08.2018р. відповідачем надано відзив на позов вимоги якого не визнаються з тих підстав, що приймаючи оскаржувані рішення посадові особи відповідача діяли на підставі, в межах повноважень та у спосіб визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011р. №553, Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а тому підстави для задоволення позову відсутні (а.с.58,59).
В судове засідання призначене на 06.11.2018р. представник позивача не зявився надавши клопотання про відкладення розгляду справи, яке мотивоване необхідністю участі у невідкладних слідчих діях у кримінальному провадженні, але при цьому будь-яких доказів на підтвердження заявленого клопотання не надано, а тому суд не знайшов підстав для його задоволення (а.с.104).
В судовому засіданні 06.11.2018р. проголошено вступну та резолютивну частини рішення, виготовлення повного тексту рішення відкладено до 16.11.2018р. (а.с.107).
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши інші докази, які є у справі, суд приходить до переконання, що заявлений адміністративний позов не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 10.02.2011р. №3038-VI (надалі Закон №3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;
4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;
6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України затвердженого постановою КМУ від 09.07.2014р. №294, державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (п. 1).
Основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, в т.ч., здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (п. 3).
Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань проводить перевірки відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації (п.п.2 п.4).
Видає обов'язкові для виконання приписи щодо:
-усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;
-зупинення підготовчих та будівельних робіт;
-усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності об'єктами нагляду;
-усунення порушень ліцензійних умов провадження видів господарської діяльності з будівництва об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками (п.п.3 п.4).
Держархбудінспекція для виконання покладених на неї завдань має право здійснювати фіксування процесу проведення перевірки засобами аудіо-, фото- та відеотехніки (п.п. 13 п. 6).
Відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011р. №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (п. 16).
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис) (п. 17).
Згідно абзацу 3 пункту 4 частини 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи в акті готовності об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В ході розгляду справи судом встановлено, що відповідачем, на виконання вимог ст. 36 Закону №3038-VI (в редакції Закону чинного на момент реєстрації декларації), 17.11.2011р. було зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт з будівництва позивачем двоповерхового житлового будинку з вбудованим магазином промтовари по вул. 8-го березня, м. Долинська, Кіровоградська область (а.с.18-20).
Відповідно до ч. 1 ст. 39 Закону №3038-VI (в редакції Закону чинній на момент виникнення спірних правовідносин) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
При цьому ч. 8 вказаної статті Закону №3038-VI передбачає, що експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.
05.10.2017р. відповідачем видано наказ №128П про проведення позапланової перевірки обєкту, який належить позивачеві (а.с.61).
На підставі направлення на перевірку від 05.10.2017р. №458 посадовими особами відповідача здійснено вихід за адресою місяця розташування магазину, який належить позивачеві (а.с.61 звор. бік).
За результатами перевірки складено акт проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №425/2017ю-Дол, яким зафіксовано факт експлуатації обєкта, який в експлуатацію не прийнятий (а.с.10-14).
За результатами перевірки складено протокол №33/2017-юДол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.10.2017р. (а.с.15), припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.10.2017р. (а.с.16), а також прийнято постанову №1011-3/35/2552 від 03.11.2017р., якою до позивача застосовано санкцію у вигляді штрафу в сумі 623080 грн. (а.с.17).
Факт експлуатації приміщення магазину без офіційного введення його в експлуатацію підтверджено, електронним доказами, а саме, фіксуванням процесу проведення перевірки засобами відеотехніки (а.с.79).
Переглянутий в судовому засіданні запис відео фіксації процесу проведення перевірки вказує на експлуатацію магазину за його цільовим призначенням, про свідчать товар розміщений на полицях магазину та цінники з його вартістю.
При цьому суд погоджується з доводами відповідача щодо того, що відповідно до п. 6 Прядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМУ від 06.04.1995р. №244, днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного суб'єкта містобудування.
Пункт 1 вказаного Порядку передбачає, що цей Порядок визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Закон).
Таким чином, в разі виявлення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідальність настає за нормами Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", які є чинним на час виявлення порушення, а не на дату реєстрації позивачем декларації про початок будівельних робіт.
Крім того, суд зазначає, що доводи позивача про протиправність винесеного відповідачем припису є безпідставними, оскільки право не його внесення прямо передбачене п. 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011р. №553, в разі виявлення факту порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
В даному випадку за результатами перевірки встановлено порушенням вимог ст. 39 Закону №3038-VI в частині заборони використання обєктів будівництва без їх введення в експлуатацію, а тому внесення припису про заборону експлуатації приміщення магазину є правомірним.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В ході розгляду справи позивачем не доведено належними доказами, а судом не встановлено, факт протиправності дій відповідача під час прийняття оскаржуваних рішень, а тому позов не підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного, ст. 241-246, 255, 257-263, 293, 295 КАС України, суд, -
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Кіровоградський окружний адміністративний суд.
Повний текст рішення складено 13.11.2018р.

Суддя Кіровоградського окружного
адміністративного суду ОСОБА_3