Справа № 804/3870/18
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2018-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 листопада 2018 року Справа № 804/3870/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Сидоренко Д.В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Укргазпродакшн" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
Обставини справи: до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Укргазпродакшн" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якому позивач просить:
В обґрунтування позову зазначено, що відповідачем проведено камеральну перевірку ТОВ "Укргазпродакшн" з питання своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами якої складено акт, та на підставі якого складено податкове повідомлення-рішення за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних. Позивач вважає, що дотримувався вимог податкового законодавства, а відповідач, порушив порядок проведення камеральної перевірки. На думку позивача, термін реєстрації податкової накладної в єдиному реєстрі податкових накладних не є даними податкової звітності, які досліджуються під час проведення камеральної перевірки, а отже, податковим органом не у спосіб, встановлений законодавством, складено акт камеральної перевірки з посиланням на таке порушення, як несвоєчасна реєстрацію податкових накладних у ЄДРПН.
Ухвалою суду від 20.06.2018 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження із призначення підготовчого засідання.
10.07.2018 року від відповідача надійшов відзив на адміністративний позов в якому зазначено, що єдиним правовим обґрунтуванням доводів позивача є недотримання з боку відповідача процедури проведення камеральної перевірки без визначення правової позиції, щодо суті самого порушення. Однак відповідач з цим не погоджується. Позивач в позові жодним правовим аргументом не торкається та не спростовує встановленого контролюючим органом порушення, щодо граничного терміну реєстрації податкових накладних.
Ухвалою суду від 12.07.2018 року продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів.
Ухвалою суду від 11.09.2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
В судове засідання сторони не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Відповідно до п.9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
За таких обставин та керуючись приписами ч.9 ст.205 КАС України суд вважає за можливе розглянути справу по суті в порядку письмового провадження та на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказах. На підставі приписів ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін у порядку письмового провадження.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті суд,-
30.11.2017 року Головним державним ревізором-інспектором відділу адміністрування податку на додану вартість території обслуговування ДПІ у Соборному районі м.Дніпра управління податків і зборів з юридичних осіб Головного управління ДФС у Дніпропетровській області Стогній Т.С. проведено камеральну перевірку ТОВ "Укргазпродакшн" (39624119) з питання своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних складених за серпень 2016 року, лютий 2017 року, вересень 2017 року зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних 19.09.2016 року по 18.10.2017 року.
Не погоджуючись з висновком, викладеним в акті перевірки, рішенням про результати розгляду скарги та податковими повідомленнями-рішеннями, позивач з оскарженням останнього звернувся з позовом до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Згідно позовної заяви, позивачем в її обґрунтування покладено саме порушення відповідачем порядку проведення камеральної перевірки, обставини порушення строку реєстрації перелічених в акті камеральної перевірки від 30.11.2017 податкових накладних в ЄРПН Товариством не заперечується, з огляду на зазначене, аналізуючи правовідносини, що виникли між сторонами, суд приходить до наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх прав та обов'язків, компетенції контролюючих органів, повноважень і обов'язків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України (далі ПК-України в редакції на момент здійснення цієї перевірки).
Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Пунктом 75.1.1 статті 75 ПК України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Згідно п.76.1 статті 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.
Відповідно до п.86.1 статті 86 ПК України, результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.
Пунктом 86.2 статті 86 ПК України, за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Отже, з огляду на вище зазначене, предметом камеральної перевірки на час її проведення є зокрема, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.
Позивач обґрунтовуючи позовні вимоги посилається на пункт 75.1.1 ст.75 ПК України, зазначаючи, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій). Тому термін реєстрації податкової накладної в єдиному реєстрі податкових накладних не є даними податкової звітності, які досліджуються під час проведення камеральної перевірки.
Проте даний пункт 75.1.1 статті 75 ПК України викладено в редакції Податкового кодексу не на час проведення перевірки (листопад 2017 року).
Суд зазначає, що відповідно до ст.58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, а тому до правовідносин, які стосуються порушень позивачем строку реєстрації податкових накладних в ЄРПН, слід застосовувати положення Податкового кодексу України в редакції на момент вчинення цих порушень (серпень 2016 р., лютий, вересень 2017 року), а до правовідносин, які стосуються проведення відповідачем камеральної перевірки, слід застосовувати положення Податкового кодексу України в редакції на момент здійснення цієї перевірки (листопад 2017 року).
Щодо посилання позивача, що у резолютивній частині акту, а саме у зведеній таблиці, міститься інформацію щодо дати складання податкових накладних, граничного строку їх реєстрації, фактичної дати реєстрації та ін. В тому числі наявна інформація щодо граничного строку реєстрації податкових накладних не відповідає дійсності. Датою складання ПЕ вказано 2017 рік, однак граничним строком реєстрації ПН перевіряючим вказаний 2016 рік, що є суттєвим порушенням. А тому, складний із порушенням акт перевірки не може бути підставою для винесення податкового повідомлення-рішення, суд зазначає, що дана помилка в році граничного строку реєстрації податкової накладної не впливає на розрахунок суми штрафу, та є фактично опискою.
З даних таблиці вбачається, що фактично граничний строк реєстрації є 2017, що підтверджується відповідними даними в інших відомостях в зведеній таблиці.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 2 ст.2 КАС України передбачає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
6) розсудливо;
7)з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.
Таким чином, з огляду на вище викладене, суд дійшов висновку, що проведення відповідачем камеральної перевірки з питання своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних здійснено в межах повноважень, позивачем факт порушення граничних строків реєстрації податкових накладних не заперечується, тому оскаржуване податкове повідомлення-рішення є правомірним, а позовні вимоги такими, що задоволенню не підлягають.
Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Відповідно до частини 1 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.
Оскільки в позовних вимогах позивачу суд відмовляє, тому відсутні підстави для присудження позивачу судових витрат зі сплати судового збору.
Відповідно до частини 5 статті 250 КАС України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись статтями 2, 5, 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
В задоволенні адміністративного позову відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Д.В. Сидоренко