Справа № 824/408/17-а
Суддя: Кузьменко Л.В.
Дата ухвалення: 2018-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 824/408/17-а

Головуючий у 1-й інстанції: Дембіцький Павло Дмитрович

Суддя-доповідач: Кузьменко Л.В.

09 листопада 2018 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Кузьменко Л.В.

суддів: Іваненко Т.В. Шидловського В.Б. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Сербин І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 27 червня 2018 року (рішення ухвалене суддею Дембіцьким П.Д. м.Чернівці, дані про дату складання повного тексту рішення в матеріалах справи відсутні) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області про скасування наказу про звільнення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 (далі - позивач) звернувся до Чернівецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 25.05.2017 року за №83 о/с в частині звільнення поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2;

- поновити старшого сержанта поліції ОСОБА_2 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на користь старшого сержанта поліції ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 26 травня 2017 року по день ухвалення рішення по справі;

- рішення суду в частині поновлення позивача на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах стягнення суми за один місяць просив допустити до негайного виконання.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 25.05.2017 року наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецької області № 83 о/с його було звільнено зі служби в поліції. Позивач вважає, що порушення службової дисципліни не допускав, оскільки належним чином виконував накази керівництва. Його відсутність на службі не є прогулом, а виконанням вказівок керівництва про відсторонення від виконання службових обов'язків за займаною посадою. Крім того, вважає, що при винесені наказу про дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби відповідачем порушено процедуру притягнення його до дисциплінарної відповідальності, тому просить скасувати оскаржуваний наказ про звільнення.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 27 червня 2018 року адміністративний позов задоволено .

Суд першої інстанції скасував наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 25.05.2017 року за №83 о/с в частині звільнення поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 з 25.05.2017 року.

Поновив старшого сержанта поліції ОСОБА_2 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області з 25 травня 2017 року.

Стягнув з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на користь старшого сержанта поліції ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 26 травня 2017 року по 27 червня 2018 року у сумі 60141,78 грн.

Рішення в частині поновлення старшого сержанта поліції ОСОБА_2 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах стягнення суми за один місяць суд першої інстанції допустив до негайного виконання.

З рішенням суду першої інстанції не погодився відповідач, подав апеляційну скаргу, в якій з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповноти з'ясування обставин справи, невідповідності висновків суду першої інстанції фактичним обставинам справи, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове про відмову в задоволенні позову.

Відповідач зазначив, що позивача було звільнено зі служби в поліції згідно наказу ГУНП в Чернівецькій області від 25.05.2017 року №83 о/с, підставою для видачі якого слугували накази ГУНП в Чернівецькій області від 17.05.2017 року №238 та від 04.05.2017 року №212. Зокрема, наказом ГУНП в Чернівецькій області від 17.05.2017 року №238 визначено, що позивач допустив прогул. При прийнятті оскаржуваних наказів відповідач керувався Законом України "Про національну поліцію", Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ, КЗпП України, Законом України "Про державну службу". За таких обставин, відповідач вважає, що приймаючи спірний наказ, діяв у межах компетенції та керувався нормами, які регулюють проходження служби в поліції, а тому доводи позивача та висновки суду першої інстанції вважає безпідставними та необґрунтованими.

В судове засідання представник відповідача не прибув, про день, час та місце судового розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчать розписки про вручення судових повісток, долучені до справи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, розглянувши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам колегія суддів зазначає, що правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначаються Законом України "Про Національну поліцію".

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України "Про Національну поліцію" Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Частиною 1 ст.17 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов'язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров'я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв'язку з виконанням службових обов'язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно ч.2 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов'язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

Відповідно з ч.1 ст.19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Ч.1 ст.48 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у статті 47 цього Закону, якою в свою чергу визначено, що призначення на посади поліцейських здійснюють посадові особи органів (закладів, установ) поліції відповідно до номенклатури посад, яку затверджує Міністерство внутрішніх справ України.

Відповідно ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: 1) у зв'язку із закінченням строку контракту; 2) через хворобу - за рішенням медичної комісії про непридатність до служби в поліції; 3) за віком - у разі досягнення встановленого для нього цим Законом граничного віку перебування на службі в поліції; 4) у зв'язку із скороченням штатів або проведенням організаційних заходів; 5) через службову невідповідність; 6) у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України; 7) за власним бажанням; 8) у зв'язку з переходом у встановленому порядку на роботу до інших міністерств і відомств (організацій); 9) у зв'язку з безпосереднім підпорядкуванням близькій особі; 10) у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, або кримінального правопорушення; 11) у зв'язку з набуттям громадянства або підданства іншої держави.

Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_2 проходив службу в органах внутрішніх прав на різних посадах з 16.06.2000 року по 07.11.2015 р.

01.12.2016 року наказом начальника ГУНП в Чернівецькій області № 223 о/с "По особовому складу" старшого сержанта поліції ОСОБА_2 призначено на посаду поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області. (т. 2 а. с. 11).

Судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що наказом начальника ГУНП в Чернівецькій області №387 від 26.04.2017 року призначено службове розслідування щодо інспектора сектору реагування патрульної поліції Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_3, поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2, поліцейського сектору реагування патрульної поліції №1 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області сержанта поліції ОСОБА_4 у зв'язку з відкриттям прокуратурою Чернівецької області кримінального провадження №0000140 та затриманням ОСОБА_3, ОСОБА_2, ОСОБА_4 (т.1 а.с.164-165).

Начальником ГУНП в Чернівецькій області видано наказ №398 від 26.04.2017 року "Про тимчасове відсторонення від виконання службових обов'язків" до завершення службового розслідування, тимчасово відсторонено від виконання службових обов'язків за займаною посадою інспектора сектору реагування патрульної поліції Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_3, поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2, поліцейського сектору реагування патрульної поліції №1 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області сержанта поліції ОСОБА_4

На період відсторонення від виконання службових обов'язків у ОСОБА_3, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 вилучено службові посвідчення, спеціальні нагрудні знаки, табельну вогнепальну зброю. (т. 1 а. с. 155-156).

Разом з тим, з матеріалів службового розслідування №130-2017 вбачається, що 28 квітня 2017 року прокуратура Чернівецької області на адресу ГУНП в Чернівецькій області надіслала ухвалу Шевченківського районного суду м. Чернівці від 28.04.2017 року про відсторонення від посади інспектора сектору реагування патрульної поліції Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_3, ухвалу суду відповідачем отримано 28.04.2017 року. (т. 1 а.с. 199).

Із змісту ухвали Шевченківського районного суду м. Чернівці від 28.04.2017 року видно, що 26 квітня 2017 року затримано ОСОБА_3 з предметом неправомірної вигоди, який виявлено та вилучено, якому вручено повідомлення про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. Рішенням суду відсторонено підозрюваного ОСОБА_3 від посади інспектора сектору реагування патрульної поліції Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, строком на два місяці, тобто до 26 червня 2017 року. (т. 1 а. с. 205-208).

Щодо позивача у справі то захід забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади судом не застосовувався.

Разом з тим, на виконання наказу №387 від 26.04.2017 року 03 травня 2018 року складено висновок службового розслідування, який затверджено начальником ГУНП в Чернівецькій області 04 травня 2018 року.

Зі змісту вказаного висновку видно, що прокуратурою Чернівецької області відкрито кримінальне провадження №0000140 за фактом кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України та затримано інспектора сектору реагування патрульної поліції Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_3, поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2, поліцейського сектору реагування патрульної поліції №1 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області сержанта поліції ОСОБА_4, які, перебуваючи на службі, у однострої з табельною вогнепальною зброєю, на службовому автомобілі "ВАЗ", вимагали та отримали неправомірну вигоду.

За наслідками службового розслідування, комісія з урахуванням характеру вчинених дисциплінарних проступків, ступені вини порушників, їхні особи, поведінку, рівень кваліфікації, тяжкість вчинених проступків з урахуванням вимог ст.ст. 5, 12, 13, 14 Дисциплінарного статуту ОВС, ст. 19 Закону України "Про національну поліцію" вирішила: за грубе порушення службової дисципліни поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2, зі служби в поліції звільнити. (т. 1 а. с. 166-171).

Начальником ГУНП в Чернівецькій області видано наказ від 04.05.2017 року № 212 "Про покарання".

Із змісту цього наказу слідує, що прокуратурою Чернівецької області відкрито кримінальне провадження № 0000140. Перевіркою встановлено, що за матеріалами даного кримінального провадженню затримано наступних працівників поліції, а саме: інспектора сектору реагування патрульної поліції № 2 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області капітан поліції ОСОБА_3, поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 та поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 1 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області сержанта поліції ОСОБА_4, які вимагали та отримали неправомірну вигоду.

Цим наказом за грубе порушення службової дисципліни поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 звільнено зі служби в поліції.

Відомостей щодо ознайомлення із вказаним наказом під підпис ОСОБА_2 та інших матеріали справи не містять (т. 1 а. с. 172-174).

Будь яких відомостей щодо реалізації вказаного наказу шляхом звільнення з посади ОСОБА_2 матеріали справи також не містять, його зміст та процедура прийняття не є предметом цього спору, тому колегія суддів не входить в обговорення правомірності та законності його ухвалення відповідачем.

Разом з тим, дослідженням матеріалів службового розслідування №148-2017 за фактом порушення ОСОБА_2 службової дисципліни, що полягав у невиході позивача на роботу 16.05.2017 року, судом встановлено такі обставини.

Матеріали службового розслідування №148-2017 базуються на документах, що містяться в матеріалах службового розслідування №130-2017р., а саме: наказ начальника ГУНП в Чернівецькій області №387 від 26.04.2017 року, яким призначено службове розслідування. (т. 1 а. с. 164-165), наказ №398 від 26.04.2017 року, яким тимчасово відсторонено від виконання службових обов'язків за займаною посадою поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2

Аналізуючи вказані документи, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач здійснив недопущення ОСОБА_2 до роботи - до виконання службових обов'язків за займаною посадою у зв'язку з відкриттям кримінального провадження № 0000140.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Станом на день притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності був чинним Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України, затверджений Законом України від 22.02.2006 №3460-IV, норми якого застосовуються до поліцейських до набрання чинності Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно ст.2 Дисциплінарного статуту дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Відповідно до ст. 7 Дисциплінарного статуту службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

У п.8 ч.1 ст.12 Дисциплінарного статуту визначено, що на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни може накладатися дисциплінарне стягнення у виді звільнення з органів внутрішніх справ.

Відповідно до ч.15 ст.14 Дисциплінарного статуту звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Отже, застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, який може застосовуватись за скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, який є несумісним з подальшим проходженням ним служби в органах Національної поліції.

В ході розгляду справи судами встановлено, що підставою видачі спірного наказу, слугували матеріали службового розслідування від 16.05.2017 за фактом невиходу позивача на роботу 16.05.2017 року.

Статтею 14 Закону України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" встановлено порядок накладення дисциплінарного стягнення. Так, відповідно до зазначеної статті, з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник, або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо. Якщо вину особи рядового і начальницького складу повністю доведено, начальник приймає рішення про притягнення її до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення.

Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України (ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013 р. №230 затверджено Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, що зареєстрована в Міністерстві юстиції України 02.04.2013 р. за №541/23073 (далі - Інструкція ).

Пунктом 2.1 вказаної Інструкції передбачено, що підставами для проведення службового розслідування є порушення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України (далі - РНС) службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України і можуть викликати суспільний резонанс.

Якщо вину особи РНС повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення (п. 5.4. Інструкції).

Положеннями п. 8.3 Інструкції встановлено, що в описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про: обставини, за яких особа (особи) РНС скоїла(и) дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв'язку з цим; посаду, звання, прізвище, ім'я та по батькові, персональні дані (дата та місце народження, освіта, період служби в органах внутрішніх справ і на займаній посаді - з дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), характеристику особи (зокрема, про наявність або відсутність у неї діючих дисциплінарних стягнень), винної в учиненні дисциплінарного проступку, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли вказаним обставинам; наявність причинного зв'язку між неправомірними діяннями особи РНС та їх наслідками; умови, що передували скоєнню дисциплінарного проступку або спонукали до цього; вимоги законодавства або посадові обов'язки, які було порушено; наявність вини особи (осіб) РНС, обставини, що пом'якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного.

Поряд з цим, проаналізувавши наведені вище норми Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України та положення вказаної Інструкції варто зазначити, що підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. А такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв'язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Водночас при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість таких, обставини, за яких вони вчинені, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації.

Разом з тим, судами встановлено, що 16 травня 2017 року заступником начальника УКЗ ГУНП в Чернівецькій області на адресу Начальника ГУНП в Чернівецькій області подано доповідну записку, зі змісту якої слідує, що наказом начальника ГУНП в Чернівецькій області від 01.12.2016 року № 223 о/с призначено на посаду поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 Однак, останній з моменту призначення станом на 09-30 год. для виконання своїх службових обов'язків, згідно посадових інструкцій, не прибув.

Водночас, у вказаній доповідній записці від 16.05.2018 року відсутні будь які посилання доповідача на наказ №398 від 26.04.2017 року Начальника ГУНП в Чернівецькій області, яким ОСОБА_2 відсторонено від виконання службових обов'язків за займаною посадою, вилучено табельну вогнепальну зброю, нагрудний знак, службове посвідчення. (т. 1 а. с. 90).

В цей же день Наказом ГУНП в Чернівецькій області від 16.05.2017 року №468 призначено службове розслідування у зв'язку виявленням ряду недоліків в організації несення служби добового наряду Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу ГУНП в Чернівецькій області, під час проведення раптової перевірки 16.05.2017 року. (т. 1 а. с. 89).

16 травня 2018 року складено висновок службового розслідування, який затверджено начальником ГУНП в Чернівецькій області 16 травня 2018 року.

Із змісту зазначеного висновку слідує, що за наслідками службового розслідування було встановлено, що 16.05.2017 року о 08:40 год. надійшло повідомлення про злочин - крадіжку з автомобіля у м. Заставна. Слідчо-оперативна група Заставнівського ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області на місце пригоди прибула о 08:50 год. Також у висновку зазначено, що наказом начальника ГУНП в Чернівецькій області від 01.12.2016 року № 223 о/с призначено на посаду поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 Однак, останній з моменту призначення станом на 09-30 год. для виконання своїх службових обов'язків, згідно посадових інструкцій не прибув. Таким чином, ОСОБА_2 в період часу з 28.04.2017 року по 16.05.2017 року допустив прогул без поважних причин (в.т.ч. відсутність на роботі більше трьох годин протягом робочого дня), що у відповідності до п. 4 ст. 40 КЗпП України дає підстави власнику або уповноваженому ним органу розірвати з працівниками трудовий договір, укладений на невизначений строк. Зазначені вище дії ОСОБА_2 свідчать про порушення ними вимог ст.ст.1 та 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ (дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги поліцейського. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників, а також частини 1 статті 18 Закону України "Про національну поліцію", яким зазначено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва.

За наслідками службового розслідування комісія прийняла рішення вважати відомості, що стали підставою для призначення службового розслідування, такими, що підтвердилися, за грубе порушення службової дисципліни поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2, зі служби в поліції звільнити. (т. 1 а. с. 91-94).

Начальником ГУНП в Чернівецькій області видано наказ від 17.05.2017 року №238 "Про покарання". Вказаним наказом встановлено, що ОСОБА_2 перебуваючи на вищевказаних посадах з 28.04.2017 року по 16.05.2017 року допустив прогул без поважних причин (відсутність на роботі більше трьох годин протягом робочого дня). Цим наказом за грубе порушення службової дисципліни поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Заставнівського відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_2, зі служби в поліції звільнено.

Долучена відповідачем до матеріалів справи копія наказу не містить відомостей щодо ознайомлення позивача під підпис зі змістом цього наказу (т. 1 а. с. 213).

З наданих відповідачем доказів, зокрема, копії витягу із журналу реєстрації обліку робочого часу працівників Заставнівського ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області вбачається, що позивач не був задіяний до несення служби на будь-якій посаді в період з 26.04.2017 року по 16.05.2017 року, відсутні в матеріалах справи також відомості щодо того, що останньому було доручено виконання будь-яких інших службових обов'язків.

Згідно ст.59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Слід зазначити, що в силу приписів ст.70 Закону № 580-VIII поліцейський, щодо якого проводиться службове розслідування, може бути відсторонений від виконання службових обов'язків у порядку, визначеному Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Поліцейський, щодо якого здійснюється кримінальне провадження, може бути відсторонений від посади в порядку, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України.

Відсторонення поліцейського від виконання службових обов'язків є тимчасовим недопущенням поліцейського до виконання обов'язків за займаною посадою.

За особою, відстороненою від виконання службових обов'язків (посади), зберігаються всі види грошового забезпечення, які були їй визначені до відсторонення, крім премії.

Поліцейський вважається відстороненим від виконання службових обов'язків з дня видання відповідного наказу до дня видання наказу про допуск до виконання службових обов'язків за займаною посадою.

У разі якщо поліцейського, відстороненого від виконання службових обов'язків (посади), звільнено зі служби в поліції до дня видання наказу про допуск до виконання службових обов'язків за займаною посадою, він вважається таким, що був відсторонений від виконання службових обов'язків за посадою до дня звільнення зі служби в поліції. Протягом періоду, коли поліцейського відсторонено від виконання службових обов'язків (посади), призначення такої особи на будь-яку іншу посаду заборонено.

Якщо поліцейського відсторонено від виконання службових обов'язків (посади), його можуть допустити до виконання службових обов'язків за займаною посадою або призначити на іншу посаду лише після скасування підстави відсторонення та видання відповідного наказу.

З аналізу вказаних правових норм та з урахуванням встановлених у справі обставин можна дійти висновку, що відсутність позивача на службі в період з 28.05.2017 року по 16.05.2017 року не може бути розцінено як прогул з огляду на те, що останній від виконання службових обов'язків за займаною посадою на вказану дату (16.05.2017) був відсторонений, підстави відсторонення відповідачем не скасовано, натомість 04.05.2017 року видано наказ про звільнення, який не реалізовано до 16.05.2017 року - до дати звільнення за прогул.

Щодо дотримання процедури проведення службового розслідування слід зазначити, що в матеріалах службового розслідування відсутні письмі докази, які б вказували на об'єктивність, повноту службового розслідування, оскільки комісією не перевірено обставини невиходу позивача на службу в період із 28 квітня по 16 травня 2017 року, а висновок службового розслідування складено без урахування приписів статті 70 Закону № 580-VIII.

Отже, правильними є висновки суду першої інстанції щодо того, що відповідач не навів допустимих, достовірних та достатніх доказів, як то передбачено ст. ст. 73-76 КАС України, які б вказували на порушення позивачем дисципліни та наявність підстав для його звільнення. Відтак, суд першої інстанції цілком обґрунтовано скасував спірний наказ начальника ГУНП в Чернівецькій області від 25 травня 2017 року №83 о/с про звільнення старшого сержанта поліції ОСОБА_2 зі служби в поліції.

За загальним правилом для правовідносин щодо проходження поліцейськими служби в органах Національної поліції пріорітетними є норми спеціального законодавства. Як зазначалось вище до спірних правовідносин належить застосовувати норми Закону України "Про Національну поліцію" від 23.12.2015 р. №901-VIII, до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" на поліцейських поширено дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом від 22.02.2006 р. №3460-IV. Порядок проведення службового розслідування встановлено Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013 р. №230 .

У випадку, коли нормами спеціального законодавства не врегульовано спірні правовідносини або коли про це йдеться у спеціальному законі підлягає застосуванню трудове законодавство.

Водночас слід вказати, що порядок та процедура відсторонення поліцейських від виконання службових обов'язків за займаною посадою, порядок застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських врегульовано спеціальними правовими нормами і такі суд першої інстанції в межах доводів кожної сторони та обставин справи застосував правильно, тому застосування судом першої інстанції норм Кодексу законів про працю в цій частині колегія суддів вважає зайвим.

Положеннями п. 2 Постанови КМУ від 11.11.2015 №988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" передбачено, що виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Пунктом 6 розділу ІІІ Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.04.2016 №260, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 29.04.2016 за №669/28799 (далі - Порядок №260), передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв'язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Пунктом 9 розділу І цього Порядку встановлено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Зі змісту Порядку №260, який є спеціальним для вирішення даних спірних правовідносин, вбачається, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

У свою чергу, п.8 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року №100, визначено, що нарахування виплат, які обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Такий висновок відповідає правовій позиції Верховного суду, викладеній в постанові від 07.02.2018 №К/9901/2109/17 (№814/183/17).

Імперативними приписами ч.5 ст.242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Крім того, згідно з п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 №13 "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці", задовольняючи позовні вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов'язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов'язкових платежів.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено факт протиправного звільнення позивача із займаної посади, відтак, період часу з 16 травня 2017 року по 27 червня 2018 року суд визначив як період вимушеного прогулу позивача та стягнув на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу, виходячи з розміру середньоденного заробітку за останні два місяці, що передували звільненню.

Згідно довідки ГУНП в Чернівецькій області № 16 від 11.01.2018 року сума одноденного грошового забезпечення позивача становить 151,11 грн. (т. 1 а. с. 256).

Вимушений прогул з 16.05.2017 року по 27.06.2017 року становить 398 днів. А розмір грошового забезпечення, що підлягає стягненню з відповідача становить 60151,78 грн.

Доводів щодо неповноти чи помилковості висновків суду першої інстанції в частині стягнення з відповідача на користь позивача суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу апеляційна скарга не містить.

Отже, суд першої інстанції вірно визначив розмір середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 371 КАС України рішення в частині присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць, підлягає до негайного виконання.

Колегія суддів критично оцінює посилання відповідача в апеляційній скарзі з огляду на їх необґрунтованість, та зазначає, що згідно п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

З урахуванням викладеного вище, колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час апеляційного провадження та не спростовують правильність висновків суду першої інстанції.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першої інстанції правильно встановлено всі обставини, що мають значення для справи та рішення суду першої інстанції винесено з дотриманням норм процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв'язку з чим підстав для скасування ухвали суду першої інстанції колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 27 червня 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 13 листопада 2018 року.

Головуючий Кузьменко Л.В.

Судді Іваненко Т.В. Шидловський В.Б.