Справа № 766/16776/17
Суддя: Хайдарова І. О.
Дата ухвалення: 2018-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №766/16776/17

Пров. №2-а/766/309/18

05 листопада 2018 року, Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Хайдарової І.О.,

за участю секретаря судового засідання Щербань А.В.,

розглянувши в залі суду в м. Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ст. інспектора сектору БДР УПП у м. Херсоні ДПП лейтенанта поліції Магдич С.В. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, посилаючись на той факт, що 19 вересня 2017 року о 12-20 год. в м. Херсоні біля будинку №17-А Кіндійське шосе, екіпажем патрульної поліції №0204 було нібито виявлено адміністративне правопорушення, про яке складено акт обстеження вулично-шляхової мережі, пізніше, через годину приїхав інший екіпаж патрульної поліції, інспектором якого було винесено постанову БР №505262 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 140 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 680 грн. Відповідно до змісту постанови, 19.09.2017 року о 12-20 год. в м. Херсоні біля будинку №17-А Кіндійське шосе, ОСОБА_1, будучи посадовою особою, відповідальною за проведення аварійних ремонтних робіт (заміна З/Б опори) на проїзній частині не обладнав належним чином місце проведення робіт технічними засобами ОРД, чим порушив п. 9.6, 9.7 технічних правил ремонту та утримання вулиць і доріг населених пунктів; п. 1.5 ПДР України; ст. 12 ЗУ "Про дорожній рух", дана постанова була винесена вже після того, як змінилась розстановка транспортних засобів, які здійснювали ремонтні роботи. Позивач вважає дану постанову незаконною та підлягає скасуванню.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 09.10.2017 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 01.03.2018 року подальший розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження (без виклику сторін).

Відповідно до вимог ст. 162 КАС України сторони в судове засідання не викликалися, проте відповідачу було встановлено строк в п'ятнадцять днів з дня отримання ухвали на подачу відзиву на позовну заяву.

Представником відповідача Департаменту патрульної поліції України, подано до суду заперечення на адміністративний позов, в якому зокрема зазначено, що 19.09.2017 року, під час патрулювання, м.Херсона Відповідачем було виявлено проведення ремонтних робіт на проїзній частині вулиці з порушенням «Технічних правил ремонту і утримання вулиць та доріг населених пунктів». А саме - Позивач будучи посадовою особою відповідальною за проведення даних ремонтних робіт по відновленню вуличного освітлення на проїзній частині вулиці Карбишева, проводив дані роботи не облаштувавши належним чином місце проведення ремонтних робіт тимчасовими технічними засобами організації безпеки дорожнього руху та тимчасовими дорожніми знаками, чим порушив п.1.5 Правил дорожнього руху (ПДР) України, ч.З ст. 12 ЗУ «Про дорожній рух», п. 9.6., та 9.7. Наказу Мінрегіону України № 54 від 14.02.2012 «Про затвердження Технічних правил ремонту і утримання вулиць та доріг населених пунктів», чим скоїв адміністративне правопорушення передбачене ч. З ст. 140 КУпАП. На місці вчинення адміністративного правопорушення, поліцейськими було складено Акт обстеження ділянки вулично-шляхової мережі, де зазначено виявлені недоліки в утриманні та експлуатації зазначеної ділянки, та в створенні небезпеки для інших учасників дорожнього руху, без розташованих відповідних дорожніх знаків. Встановлено було лише дорожні знаки «1.37 Дорожні роботи», та 4.7.,4.8. «Об'їзд перешкоди», і то навіть ці знаки були встановлені з порушенням вимог ДСТУ 4100:2014. Даний факт підтверджується зробленими фотознімками з місця проведення даних робіт від 19.09.2017 р. Під час проведення даних ремонтних робіт, місце їх проведення не було належним чином облаштоване дорожніми знаками відповідно до « Тимчасової схеми організації дорожнього руху під час проведення робіт» схему якої було затверджено директором КП «Херсонміськсвітло». За результатами обстеження дану ділянку визнано небезпечною, такою шо не відповідає безпеці дорожнього руху, і не встановлено відповідні дорожні знаки. Встановивши факт вчинення адміністративного правопорушення яке передбачене ч. З ст. 140, інспектором патрульної поліції УПП у м. Херсоні, Магдич Євгеном Васильовичем, було складено постанову у справі про адміністративне правопорушення БР№505262 від 19.09.2017 року та надано Позивачеві для ознайомлення, при цьому роз'яснивши зміст положень ст.ст. 268. 307, 308, 287-289 КУпАП, де він засвідчив надані йому роз'яснення своїм підписом. За результатами розгляду адміністративної справи до Позивача було застосовано адміністративне стягнення - штраф у розмірі 680 грн., шляхом винесення Постанови яку Позивачу було вручено на місці.

Положеннями ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

У відповідності до ч. 1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, коли маються підстави для звільнення від доказування. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно п. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративне правопорушення обов'язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення.

Судом встановлено з постанови серії БР №505262 від 19.09.2017 р., складеної інспектором патрульної поліції УПП Магдич Є.В., було розглянуто справу щодо ОСОБА_1, який будучи посадовою особою, відповідальною за проведення аварійних ремонтних робіт (заміна З/Б опори) на проїзній частині не обладнав належним чином місце проведення робіт технічними засобами ОРД, чим порушив п. 9.6, 9.7 технічних правил ремонту та утримання вулиць і доріг населених пунктів; п. 1.5 ПДР України; ст. 12 ЗУ "Про дорожній рух". За результатами розгляду справи прийняте рішення: застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 680 грн.

Згідно ч. 3 ст. 140 КУпАП, порушення нормативів щодо обладнання на автомобільних дорогах провадження робіт, що гарантує безперешкодний і безпечний рух транспортних засобів, є адміністративним правопорушенням і тягне за собою накладення штрафу на громадян у розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб, громадян - суб'єктів господарської діяльності - у розмірі сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до п. 3 ст. 12 ЗУ «Про дорожній рух», посадовi особи, якi вiдповiдають за будiвництво, реконструкцiю, ремонт, експлуатацiю та облаштування автомобiльних дорiг, вулиць та залiзничних переїздiв, мостiв, шляхопроводiв, iнших споруд, зобов'язанi: позначати мiсця виконання робiт, мiсця, де залишено на дорозi, вулицi, залiзничному переїздi машини i механiзми, будiвельнi матерiали тощо, вiдповiдними дорожнiми знаками, огороджувальними i направляючими засобами, а в темний час доби i при туманi - сигнальними вогнями, передбаченими дiючими нормами.

Відповідно до п. 1.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 року № 1306, дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров'ю громадян, завдавати матеріальних збитків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об'єктивне встановлення обставин справи, вирішення її у точній відповідності до закону.

При накладенні стягнення за скоєне адміністративне правопорушення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі (ч. 2 ст. 33 КУпАП).

Порядок розгляду справ про адміністративне правопорушення регламентований главою 22 КУпАП.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, які полягають, зокрема, у порушенні правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті, а також про незаконний відпуск і незаконне придбання бензину або інших паливно-мастильних матеріалів, в тому числі відповідальність за які передбачена ч.2 ст. 140 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Згідно із ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 283 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення.

Наведеним вимогам оскаржена постанова не відповідає, оскільки містить виключно загальні фрази і не конкретизує об'єктивну сторону вчиненого правопорушення.

Представником відповідача в письмових запереченнях зазначено, що до заперечень ним долучено схему організації дорожнього руху під час проведення робіт, яку було затверджено директором КП "Херсонміськсвітло", проте даної схема у переліку додатків до заперечень немає та відповідно і відсутня вона в матеріалах справи.

Крім того, матеріали справи не містять жодного доказу про те, що ремонтні роботи на проїзній частині належить до компетенції саме ОСОБА_1, Посадова інструкція в матеріалах справи відсутня, хоча оскаржувана постанова свідчить, що позивача притягнуто до відповідальності як посадову особу.

За змістом статтею 14 КУпАП передбачено, що посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв'язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров'я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов'язків.

Враховуючи зазначену норму, суд вважає за необхідне вказати, що у справах про притягнення до відповідальності посадових осіб постанова, окрім об'єктивної сторони правопорушення з покликанням на правила, норми чи стандарти, які порушені, має містити відомості про те, яку посаду обіймає посадова особа і які службові обов'язки на неї покладено. Натомість спірна постанова не містить таких відомостей.

За наведених вище обставин суд не може вважати спірну постанову законною, а приходить до висновку про її протиправність та скасування.

Також слід зазначити, що положеннями ч. 2 ст. 258 КУпАП передбачено, що протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі.

У відповідності до ч. 4 ст. 258 КУпАП у випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті, уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог ст. 283 цього Кодексу.

Разом з цим, згідно ч. 5 ст. 258 КУпАП, якщо під час складання постанови у справі про адміністративне правопорушення особа оспорить допущене порушення і адміністративне стягнення, що на неї накладається, то уповноважена посадова особа зобов'язана скласти протокол про адміністративне правопорушення відповідно до вимог ст. 256 цього Кодексу, крім випадків притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185-3 цього Кодексу та правопорушень у сфері забезпечення дорожнього руху, у тому числі зафіксованих в автоматичному режимі. Цей протокол є додатком до постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються ПРОТОКОЛОМ про адміністративне правопорушення, ПОЯСНЕННЯМИ ОСОБИ, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також ІНШИМИ ДОКУМЕНТАМИ.

Згідно фото, що міститься в матеріалах справи, які надані представником відповідача, не зрозуміло, яка саме ділянка на них зображена, також дані фотознімки не відображають повну дорожню ділянку.

У копії акту обстеження ділянки вулично-шляхової мережі який складений 19.09.2017 року о 11-00 год на м. Херсон, перехрестя вул. 10 Східна на шоссе Вячеслава Чорновола, що міститсья в матеріалах справи, зазначено що обстеження розпочато 19.09.2017 року 0 10-50 у присутності інспектора роти №4 у м. Херсон, лейтенант Нащицького І.В. та начальника відділу доріг ХМР Молнар Н.В. під час обстеження встановлено, що забезпечення безпечного експлуатаційного стану дороги (вулиці) покладено на: ОСОБА_1 - майстер, електромайстер КП Електромережі зовнішнього освітлення", відсутні огородження місць проведення дорожніх робіт - огородження у вигляді 10 пластикових колод. В графі інші недоліки в утриманні та експлуатації ділянки зазначено, що під час проведення аварійно-ремонтних робіт (по заміні 3Б опори) місце роботи не облаштовано належним чином, тех. засобами ОДР. За результатами обстеження ділянку визнано такою, що не відповідає безпеці дорожнього руху. Рух ТЗ неорганізований належним чином повністю перекрита вул. 10-Східна.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 року №14 "Про практику застосування судами України законодавства у справах по деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті", зміст постанови має відповідати вимогам, передбаченим статтями 283 і 284 КУпАП. У ній, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Крім того, даною постановою зазначено - судам слід звернути увагу на неприпустимість спрощеного підходу до судового розгляду справ про адміністративні правопорушення на транспорті та ігнорування прав осіб, яких притягають до відповідальності, потерпілих, їх законних представників і захисників.

Дійсно, за змістом ч.5 ст.258 КУпАП, відповідач не був зобов'язаний складати протокол у справі про адміністративне правопорушення. Разом з тим, він мав право це зробити. У випадку, коли особа заперечує факт вчинення правопорушення, саме протокол про адміністративне правопорушення відповідно до ст.251 КУпАП міг бути доказом його вчинення.

Цей же протокол був би доказом роз'яснення позивачу прав, передбачених ст.63 Конституції України та ст.268 КУпАП. У цьому ж протоколі позивач мав би змогу надати свої пояснення і це було б належним чином зафіксовано.

Жодних пояснень позивача по суті правопорушення оскаржувана постанова по справі про адміністративні правопорушення не містить.

Крім того, протиправними є і дії відповідача щодо негайного розгляду справи.

У справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення Конституційний суд України в своєму рішенні від 26 травня 2015 року №5-рп/2015 зазначив, що провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи). За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення.

Суд зазначав у наведеному Рішенні, що КУпАП визначає систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності. Вказані положення є законодавчими гарантіями об'єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення, реалізація яких можлива лише у разі, якщо між стадією складення протоколу про адміністративне правопорушення і стадією розгляду відповідної справи по суті існуватиме часовий інтервал, достатній для підготовки до захисту кожному, хто притягається до адміністративної відповідальності (п.2.2 Рішення).

Також Суд у наведеному Рішенні аналізує можливість притягнення особи до відповідальності у так званому скороченому провадженні. При цьому Суд вказує, що скорочене провадження у справах про зазначені адміністративні правопорушення передбачає, зокрема, фіксацію адміністративного правопорушення і накладання адміністративного стягнення на правопорушника безпосередньо на місці його вчинення.

Тобто, позиція Суду полягає у тому, що навіть у випадку, коли протокол про адміністративне правопорушення не складається, стадія фіксації адміністративного правопорушення та формування матеріалів справи є обов'язковою і має передувати такому розгляду справи.

Крім того, суд вказує, що словосполучення "за місцем його вчинення", застосоване у положенні частини першої статті 276 Кодексу, за якою "справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення", вказує на місцезнаходження органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення у межах його територіальної юрисдикції згідно з адміністративно-територіальним устроєм України.

Таким чином, Конституційний Суд України дійшов висновку, що словосполучення "за місцем його вчинення", яке міститься в положенні частини першої статті 276 Кодексу, визначає адміністративно-територіальну одиницю, на яку поширюється юрисдикція відповідного органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення.

Співставляючи вищезазначене з встановленими обставинами справи суд вважає з необхідне зазначити, що розгляд справи про адміністративне правопорушення від імені органу уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення саме інспектором чи інспекторами патрульної поліції, які виявили правопорушення, не заборонений, однак він є НЕ БАЖАНИМ.

У такому випадку істотно змінюється правовий статус відповідного суб'єкта. З особи, яка виявила правопорушення, такий інспектор фактично має перетворитися у "квазісудовий" орган, який має забезпечити правопорушнику комплекс гарантованих йому прав та розглянути справу на основі об'єктивної оцінки доказової бази.

За загальним правилом розгляд справи починається оголошенням про те, яка справа розглядається, з'ясовується хто прибув на розгляд справи, встановлюються анкетні дані особи, яка притягається до відповідальності, роз'яснюються її права, надається можливість подати докази, заявити клопотання.

Якщо особа заявляє обґрунтовані клопотання про ознайомлення зі справою, про допуск захисника, про приєднання доказів тощо, то ці клопотання мають бути розглянуті, а права особи, яка притягується до відповідальності, забезпечені.

Лише після цього особа, яка розглядає справу, має оцінити докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Це пов'язано з тим, що в силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачиться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Негайний розгляд справи без складання адміністративного протоколу чи документування у інший спосіб того, що розгляд справи відбувся з дотриманням прав та гарантій особи, яка притягується до адміністративної відповідальності також ставить під сумнів правомірність винесеної постанови, що є самостійною підставою для визнання її протиправною та скасування.

Відтак суд приходить до висновку, що постанова про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч.3 ст.140 КУпАП є протиправною й такою, що підлягає скасуванню.

Керуючись Конституцією України, ст.ст. 4-14, 77, 241-246, 250, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

вирішив:

Адіністративний позов ОСОБА_1 до ст. інспектора сектору БДР УПП у м. Херсоні ДПП лейтенанта поліції Магдич С.В. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Скасувати постанову ст. інспектора сектору БДР УПП у м. Херсоні ДПП лейтенанта поліції Магдича С.В. серії БР №505262 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 140 КУпАП, а провадження в адміністративній справі стосовно ОСОБА_1 - закрити.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду протягом 10 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяІ. О. Хайдарова