Справа № 200/10349/18-а
Суддя: Лазарєв В.В.
Дата ухвалення: 2018-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2018 р. Справа№200/10349/18-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лазарєва В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом приватного акціонерного товариства «Азовський машинобудівельний завод» до Мангуської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 31 серпня 2015 року №, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2018 року ПАТ «Азовський машинобудівельний завод» звернулося до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Мангуської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 31 серпня 2015 року №.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 06 жовтня 2015 року позивачем отримано акт камеральної перевірки своєчасності сплати податку на додану вартість від 31.08.2015 року № 100/05-40-15/32954671 та податкове повідомлення-рішення від 31.08.2015 року № , прийняте Мангуською об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Донецькій області про застосування до позивача штрафних санкцій на загальну суму 47 257,65 грн. за порушення граничного строку сплати суми грошового зобов'язання з податку на додану вартість.

Позивач вважає вищевказане рішення протиправним, через те, що відповідач вийшов за межі предмету камеральної перевірки, що відбулась 31.08.2015 року, оскільки до 01.01.2017 року відповідач не був наділений правом перевіряти своєчасність справляння узгоджених сум грошового зобов'язання з податку на додану вартість в межах камеральної перевірки.

У зв'язку з наведеним, ПАТ «Азовський машинобудівельний завод» звернулося до суду із даним позовом, в якому просить скасувати податкове повідомлення-рішення від 31 серпня 2015 року №.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 16.10.2018 року відкрито провадження у даній справі. Судом вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін та запропоновано відповідачу у п'ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали про відкриття провадження у справі надати суду відзив на позовну заяву та всі докази на його підтвердження, які наявні у відповідача.

01 листопада 2018 року представник відповідача надав відзив на позовну заяву, в якому посилаючись на приписи Податкового кодексу України зазначив, що податкове повідомлення-рішення від 31 серпня 2015 року № прийняте на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а відтак позовні вимоги ПАТ «Азовський машинобудівельний завод» є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

У відповідності до частини 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

У відповідності до частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Розглянувши наявні заяви по суті справи, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується вимоги, дослідивши докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність певних обставин справи, суд встановив наступне.

Приватне акціонерне товариство «Азовський машинобудівельний завод» є юридичною особою, яке зареєстровано та обліковується в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з кодом 32954671, місцезнаходження підприємства: 87400, Донецька область, Мангушський район, селище міського типу Мангуш, вул. Мурзи, буд. 16, кв. 6, перебуває на обліку в Мангуський ОДПІ Головного управління ДФС у Донецькій області, про що свідчить відповідний витяг з реєстру (а.с. 12-15).

31 серпня 2015 року інспектором відділу оподаткування юридичних осіб Мангуської ОДПІ Головного управлінням ДФС у Донецькій області проведено камеральну перевірку ПАТ «Азовський машинобудівельний завод» з питань своєчасності сплати податку на додану вартість по деклараціям за травень, червень, серпень, листопад, грудень 2014 року, по уточнюючому розрахунку від 29.07.2015 року до декларації з ПДВ за червень 2014 року, по ППР № від 04.09.2014 року.

За результатами перевірки складено акт від 31.08.2015 року № 100/05-40-15/32954671, згідно якого встановлено порушення граничних строків сплати ПАТ «Азовський машинобудівельний завод» податку на додану вартість, а саме: 1) травень 2014 року - кількість днів затримки - 353 та 416; 2) червень 2014 року - кількість днів затримки - 386; 3) УР до декларації за червень 2014 року - кількість днів затримки - 387; 4) серпень 2014 року - кількість днів затримки - 324; 5) листопад 2014 року - кількість днів затримки - 233; 6) грудень 2014 року - кількість днів затримки - 202; 7) ППР № від 04.09.2014 року - кількість днів затримки - 340.

31 серпня 2015 року відповідачем, на підставі висновків акту, прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення № , прийняте Мангуською об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Донецькій області про застосування до позивача штрафних санкцій на загальну суму 47 257,65 грн. за порушення граничного строку сплати суми грошового зобов'язання з податку на додану вартість.

Позивач оскаржує вищевказане рішення, як таке, що прийняте із перевищенням повноважень.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.

Підпункт 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України (тут і далі - в редакції, чинній на момент проведення перевірки) встановлює, що контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов'язання та/або авансових внесків з податку на прибуток підприємств, рентної плати протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Податкове повідомлення-рішення є способом реалізації податковим органом владних управлінських функцій (підпункт 14.1.157. пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).

За змістом статей 54, 58 Податкового кодексу України підставою для винесення податкового повідомлення-рішення є акти перевірок податкового органу, у яких зафіксовані порушення податкового законодавства.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

Камеральну перевірку, яка стала підставою для прийняття спірного податкового повідомлення-рішення відповідачем проведено 31 серпня 2015 року.

Згідно з положеннями підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, в редакції, яка діяла на час виникнення спірних відносин, камеральною перевірка це перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Документальною перевіркою, зокрема, вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів (підпункт 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України).

21 грудня 2016 року Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від № 1797-VIII (далі - Закон № 1797-VIII) змінено редакцію підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України та розширено предмет камеральної перевірки шляхом включення до нього питань своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання.

До внесення відповідних змін до Податкового кодексу України на підставі Закону № 1797-VIII, які набули чинності з 01 січня 2017 року, питання своєчасності та повноти сплати податків перевірялися податковим органом лише в межах проведення документальної перевірки.

Таким чином, під час проведення камеральної перевірки (в редакції, яка діяла до 01 січня 2017 року) не можуть перевірятися інші питання, крім перевірки податкової звітності суцільним рядком. Документами, що мають відношення до такої перевірки, є саме податкові декларації (розрахунки) і ніякі інші. Якщо ж під час проведення камеральної перевірки виявлено порушення податкового законодавства, податковий орган має право призначити та провести документальну (виїзну, невиїзну або планову чи позапланову) перевірку платника податків.

Виявлені порушення, які зафіксовані актом перевірки, є безпідставними, оскільки відповідач до 01 січня 2017 року не був наділений правом перевіряти своєчасність справляння платником податків узгоджених сум грошового зобов'язання в межах камеральної перевірки, чим порушив вимоги підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, відтак акт перевірки у розумінні статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України є недопустимим доказом на підтвердження наявності складу податкового правопорушення, покладеного в основу прийняття податкового повідомлення-рішення.

Протиправність проведення камеральної перевірки, висновки якої безпідставно покладені в основу прийняття спірного податкового повідомлення-рішення, обумовлює безпідставність визначення податкового правопорушення і, як наслідок цього, безпідставність застосування штрафу.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний суд у постанові від 26 червня 2018 року у справі №826/778/17 та постанові від 26 червня 2018 року у справі №826/18513/16, висновок якого суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин (частина 5 статті 242 КАС України).

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Приймаючи до уваги наведене в сукупності та враховуючи встановлені обставини, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення № від 31.08.2015 року про застосування до позивача штрафних санкцій на загальну суму 47 257,65 грн. прийняте не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а отже підлягає скасуванню.

Таким чином, позовні вимоги ПАТ «Азовський машинобудівельний завод» підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи, що позивачем при поданні до суду адміністративного позову було сплачено судовий збір у розмірі 1762,00 грн., суд вважає необхідним стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати зі сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись нормами Конституції України та Кодексу адміністративного судочинства, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов приватного акціонерного товариства «Азовський машинобудівельний завод» до Мангуської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 31 серпня 2015 року № - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Мангуської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області від 31 серпня 2018 року № про застосування до приватного акціонерного товариства «Азовський машинобудівельний завод» штрафних санкцій у розмірі 47 257,65 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Мангуської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області (місцезнаходження: 87400, Донецька область, Мангушський район, селище міського типу Мангуш, проспект Миру, буд. 75, ) на користь приватного акціонерного товариства «Азовський машинобудівельний завод» (місцезнаходження: 87400, Донецька область, Мангушський район, селище міського типу Мангуш, вул. Мурзи, буд. 16, кв. 6, ) понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривні 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Донецькій окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Лазарєв В.В.