Справа № 369/478/18
Суддя: Терлецька О.О.
Дата ухвалення: 2018-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 листопада 2018 року №369/478/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду Терлецька О.О., розглянувши в м. Києві у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом за позовом ОСОБА_1 до Гореницької сільської ради про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Гореницької сільської ради в якому просить суд визнати незаконним та скасувати Рішення засідання ХХXІІ-ї чергової сесії VII скликання Гореницької сільської ради від 23.11.2017 «Про відмову в наданні дозволу на розроблення детального плану території в селі Гнатівка по вулиці Старо-Житомирська, №64-А» (далі оскаржуване рішення).

Зі змісту поданих позивачем пояснень щодо позовних вимог слідує, що оскаржуване рішення є протиправним та порушує право власності позивача на земельну ділянку, оскільки не містить обґрунтованих та законних мотивів для відмови позивачу у задоволенні заяви про надання дозволу на розроблення детального плану території земельної ділянки. Позивач також посилався на те, що при винесенні оскаржуваного рішення відповідач протиправно послався як на підставу на відомості щодо наявності кримінальної справи та матеріали колективного звернення громади с. Гнатівка.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.06.2018 відкрито провадження в даній адміністративній справі та призначено підготовче засідання на 03.07.2018.

Відповідач проти позову заперечив, подав до суду відзив на позовну заяву від 03.07.2018. Зі змісту відзиву слідує, що відповідач свої заперечення обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення було винесене у звязку зі встановленням відповідачем наміру позивача змінити цільове призначення земельної ділянки всупереч вимогам земельного законодавства України та внесенням відповідних змін до детального плану с. Гнатівка.

Протокольною ухвалою суду від 17.09.2018 вирішено подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи судом було встановлено наступне.

Позивач 01.11.2017 звернулась до відповідача з заявою про надання дозволу на розробку детального плану території земельної ділянки, що розташована у Київській області, Києво-Святошинського району с. Гнатівка по вул. Старожитомирська, 64-а, загальною площею 0,1278 га, кадастровий номер земельної ділянки 0:03:001:0091, для зміни цільового призначення земельної ділянки з «будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд» та «розміщення та експлуатація будівель і споруд додаткових транспортних послуг та допоміжних операцій.

Рішенням від 23.11.2017 відповідач відмовив позивачу у задоволенні вищезазначеної заяви керуючись Законом України «Про місцеве самоврядування» та враховуючи колективне звернення жителів с. Гнатівка від 4.10.2017 та відкрите кримінальне провадження №0000744 за ознаками правопорушення передбаченого ч.1 ст.272 Кримінального кодексу України, - як інформацію щодо протиправності зміни позивачем цільового призначення земельної ділянки.

Зважаючи на предмет спору в даній справі та зміст заяви позивача, щодо якої було винесене оскаржуване рішення суд звертає увагу на наступне правове регулювання вирішення спору.

Визначення терміну «детальний план території» міститься в Законі України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI. Так відповідно до п.3 ч.1 ст.1 цього Закону, детальний план території - містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.

Також відповідно до п.7 ч.1 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій.

Таким чином завдання розроблення детального плану території має на меті виключно реалізацію управлінської функції по плануванню, забудові та використанню території та не має на меті реалізацію повноважень власності на земельну ділянку, зокрема і повноважень приватної власності на окрему земельну ділянку.

При цьому спеціальним законом, який регулює питання розроблення детального плану території, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», не передбачено звернення власників земельних ділянок щодо такого розроблення з метою зміни цільового призначення належних їх земельних ділянок.

В той же час зі змісту заяви позивача від 1.11.2017 слідує, що метою звернення до відповідача була зміна цільового призначення земельної ділянки, яка належить позивачу на праві приватної власності.

Питання зміни цільового призначення земельної ділянки регулюється Земельним кодексом України від 25 жовтня 2001 року № 2768-III в редакції від 28.09.2017.

Так відповідно до ст.20 Земельного кодексу України, віднесення земель до тієї чи іншої категорії здійснюється на підставі рішень органів державної влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень.

Зміна цільового призначення земельних ділянок здійснюється за проектами землеустрою щодо їх відведення.

Зміна цільового призначення земельних ділянок приватної власності здійснюється за ініціативою власників земельних ділянок і провадиться: щодо земельних ділянок, розташованих у межах населеного пункту, - сільською, селищною, міською радою; щодо земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів, - районною державною адміністрацією, а щодо земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів, що не входять до території району, або в разі якщо районна державна адміністрація не утворена, - Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласною державною адміністрацією.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки приватної власності, цільове призначення якої змінюється, розробляється на замовлення власника земельної ділянки без надання дозволу Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування на його розроблення.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється в порядку, встановленому законом.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки погоджується в порядку, встановленому статтею 186-1 цього Кодексу.

Рада міністрів Автономної Республіки Крим, орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування у місячний строк з дня отримання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, погодженого в порядку, встановленому статтею 186 1 цього Кодексу, приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та зміну її цільового призначення.

Види використання земельної ділянки в межах певної категорії земель (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони) визначаються її власником або користувачем самостійно в межах вимог, встановлених законом до використання земель цієї категорії, з урахуванням містобудівної документації та документації із землеустрою.

Земельні ділянки сільськогосподарського призначення використовуються їх власниками або користувачами виключно в межах вимог щодо користування землями певного виду використання, встановлених статтями 31, 33 - 37 цього Кодексу.

Ст.186-1 Земельного кодексу України, визначено повноваження органів виконавчої влади в частині погодження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок.

Так, відповідно до зазначеної статті проект землеустрою щодо відведення земельних ділянок усіх категорій та форм власності (крім земельних ділянок зони відчуження та зони безумовного (обов'язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи) підлягає обов'язковому погодженню з територіальним органом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у межах населеного пункту або земельної ділянки за межами населеного пункту, на якій розташовано об'єкт будівництва або планується розташування такого об'єкта (крім проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки зони відчуження або зони безумовного (обов'язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи), подається також на погодження до структурних підрозділів районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій у сфері містобудування та архітектури, а якщо місто не входить до території певного району, - до виконавчого органу міської ради у сфері містобудування та архітектури, а в разі, якщо такий орган не утворений, - до органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань містобудування та архітектури чи структурного підрозділу обласної державної адміністрації з питань містобудування та архітектури.

Вищезазначене дає підстави суду для висновку, що позивач прагнучи змінити цільове призначення належної йому земельної ділянки звернувся не у визначеному законом порядку, оскільки заява позивача не містила ні прохання про надання дозволу на розробку проекту відведення земельної ділянки, ні питання щодо погодження такого проекту.

В свою чергу позивач у своїй заяві не вказав на підстави для звернення щодо розроблення детального плану території в порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Таким чином суд приходить до висновку, що оскаржуване рішення відповідача не є протиправним, оскільки не суперечить чинному законодавству на не порушує заявлене право власності позивача в частині реалізації повноваження по зміні цільового призначення земельної ділянки.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

В задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Терлецька О.О.