Справа № 807/736/18
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2018-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

29 жовтня 2018 року м. Ужгород№ 807/736/18

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Маєцької Н.Д.

при секретарі судового засідання Данча М.І.

за участю:

представника позивача - Плахотник О.М., Тегза І.І.

представника відповідача - Данканич А.Е.

представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - не з'явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Континент Інвест Груп" до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача - Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 29 жовтня 2018 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено 08 листопада 2018 року.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Континент Інвест Груп" (далі - позивач, ТОВ "Континент Інвест Груп") звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (далі - відповідач, Виконавчий комітет Ужгородської міської ради), якою просить визнати протиправним та скасувати рішення виконкому Ужгородської міської ради № 176 від 27 червня 2018 року "Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок м. Ужгород, пров. Мостовий, поз. 2 та поз. 3".

Ухвалою судді від 02 серпня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження в справі.

Ухвалою від 22 серпня 2018 року постановлено ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального провадження.

03 жовтня 2018 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду залучено до участі в справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача - Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради (далі - третя особа, Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради), закрито підготовче провадження в адміністративній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішенням Виконавчого комітету Ужгородської міської ради № 176 від 27 червня 2018 року "Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок м. Ужгород, пров. Мостовий, поз. 2 та поз. 3" були скасовані надані позивачу містобудівні умови. Скасовані містобудівні умови та обмеження були видані на виконання постанови Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2017 року та ухвали Львівського апеляційного адміністративного суду від 31 травня 2018 року у справі № 807/1351/17. Позивач вважає, що скасування містобудівних умов та обмежень може здійснюватися тільки за заявою замовника, головними інспекторами будівельного нагляду в порядку нагляду в порядку здійснення державного архітектурно -будівельного нагляду або за рішенням суду, однак, жодну з перелічених підстав для скасування містобудівних умов та обмежень відповідачем не застосовано. Відтак, позивач вважає, що Виконавчим комітетом Ужгородської міської ради за відсутності передбачених законом підстав та з перевищенням, визначених законом повноважень прийнято рішення, яким скасовано видані містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав, що наведені у позовній заяві та відповіді на відзив, просив суд їх задовольнити.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову в зв'язку з тим, що прийняття оскарженого рішення мотивоване рядом причин, зокрема невідповідністю містобудівній документації на місцевому рівні. Згідно Генерального плану м. Ужгорода, на земельних ділянках в м. Ужгород, пров. Мостовий, знаходяться зелені насадження загального користування, пішохідна зона та чаша декоративного басейну. Вказав, що оскаржене рішення приймалось з урахуванням суспільних інтересів мешканців міста. Крім того, зазначив відповідно до ст. 52 Закону України "Про місцеве самоврядування" виконавчий комітет ради має право змінювати або скасовувати акти підпорядкованих йому відділів, управлінь, інших виконавчих органів ради, а також їх посадових осіб. Відтак, відсутні підстави для задоволення позову.

В судовому засіданні представник відповідача проти задоволення позову заперечив з мотивів, зазначених у відзиві на позовну заяву.

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача письмові пояснення щодо позову не подала, в судове засідання не з'явилася, хоча належним чином повідомлялась про дату, час та місце розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить висновку про задоволення адміністративного позову, виходячи з наступного:

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивач уклав з Тегза І.І. договори суперфіцію від 30 травня 2017 року, на підставі яких отримав право користування земельними ділянками для будівництва на них будівлі комерційного призначення, за адресою: Закарпатська область, м. Ужгород, пров. Мостовий поз. 2 та поз. 3.

За цільовим призначенням земельні ділянки, які передаються за договором суперфіцію належать до земель іншої комерційної діяльності, що підтверджується державними актами на право власності на земельну ділянку ЯЛ № 201463 та ЯЛ № 054223.

Наказом управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради від 26 червня 2018 року № 50-М позивачу видані містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва, за адресою: Закарпатська область, м. Ужгород, пров. Мостовий, поз. 2 та поз. 3.

Рішенням виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 27 червня 2018 року № 176 "Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок м. Ужгород, пров. Мостовий, поз. 2 та поз. 3" скасовано містобудівні умови та обмеження № 51/03-01/18 від 26 червня 2018 року, видані ТОВ "Континент Інвест Груп" та наказ Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради № 50-м, якими вони були затверджені.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вирішуючи по суті спір суд зазначає, що Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" " від 17 лютого 2011 року № 3038 - VI (далі - Закон № 3038) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" є спеціальним нормативно-правовим актом у сфері регулювання містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону № 3038 містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 29 Закону № 3038, містобудівні умови та обмеження є однією із основних складових вихідних даних.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності " від 17 лютого 2011 року № 3038 - VI державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч. 2 ст. 41 1 Закону № 3038 ).

Відповідно до ч. 3 ст. 41 1 Закону № 3038 з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 1 Закону № 3038 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об'єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об'єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

За невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду посадові особи об'єктів нагляду несуть відповідальність відповідно до закону.

Про скасування рішень, прийнятих об'єктами нагляду, головний інспектор будівельного нагляду повідомляє голову відповідного органу місцевого самоврядування для прийняття рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності винної особи.

Згідно з п. 32 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698 якщо рішення об'єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Про скасування або зупинення дії рішення об'єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об'єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Інформація про скасування або зупинення дії рішення об'єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

У разі зупинення дії рішення об'єкт нагляду вживає заходів щодо усунення порушень, зазначених у рішенні про зупинення, та про результати повідомляє головному інспектору будівельного нагляду, який прийняв таке рішення.

Відповідно до ч. 8 ст. 29 Закону № 3038 Містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об'єкта незалежно від зміни замовника.

Внесення змін до містобудівних умов та обмежень може здійснювати орган, що їх надав, за заявою замовника, на виконання приписів головних інспекторів будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або за рішенням суду.

Скасування містобудівних умов та обмежень здійснюється: 1) за заявою замовника; 2) головними інспекторами будівельного нагляду в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду у разі невідповідності містобудівних умов та обмежень містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам; 3) за рішенням суду. У разі скасування в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду або за рішенням суду містобудівних умов та обмежень посадові особи відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури несуть відповідальність згідно із законом.

Таким чином, з аналізу вище наведених норм вбачається, що скасування містобудівних умов та обмежень здійснюється тільки за заявою замовника, головними інспекторами будівельного нагляду в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду або за рішенням суду, та не передбачена можливість скасування містобудівних умов та обмежень на підставі рішення виконавчого комітету міської ради.

За таких обставин, суд не може вважати оскаржене рішення таким, що відповідає вимогам законності та обґрунтованості.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить висновку, що рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 27 червня 2018 року № 176 "Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок м. Ужгород, пров. Мостовий, поз. 2 та поз. 3" прийняте за відсутності законних підстав, а тому підлягає скасуванню як протиправне.

Суд відхиляє аргументи відповідача про те, що ним скасоване рішення підпорядкованого йому органу з питань містобудування та архітектури, оскільки у вказаному Законі України "Про регулювання містобудівної діяльності" чітко визначені органи, які можуть їх скасовувати, та підстави, за яких можливе скасування містобудівних умов та обмежень.

Крім того, суд зазначає, що ст. 3 Конституції України закріплено принцип, за яким права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність.

Цей принцип знайшов своє відображення у ст. 74 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», згідно з якою органи місцевого самоврядування є відповідальними за свою діяльність перед юридичними і фізичними особами.

Окрім цього, в Рішенні № 7-рп/2009 від 16 квітня 2009 року Конституційний Суд України вказав, що органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб'єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення. Це є «гарантією стабільності суспільних відносин» між органами місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення.

Ненормативні правові акти місцевого самоврядування є актами одноразового застосування, вони вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, а тому не можуть бути скасовані чи змінені органом місцевого самоврядування після їх виконання.

Таким чином, органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб'єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення.

У справі, що розглядається, виконавчим комітетом Ужгородської міської ради Закарпатської області відповідно до передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 52 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» повноваження прийнято рішення, яким скасовано по суті інше рішення місцевого органу виконавчої влади - про видання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

Разом з тим, на підставі містобудівних умов у позивача на час прийняття оскаржуваного рішення вже виникли правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів та позивач заперечує проти зміни чи припинення таких правовідносин.

Відтак, видані позивачу містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не можуть бути в подальшому скасовані будь-яким органом місцевого самоврядування чи місцевим органом виконавчої влади тільки з тієї підстави, що вони не відповідають Генеральному плану населеного пункту, тобто видані помилково.

Також, суд зазначає, що постановою Закарпатського окружного адміністративного суду в адміністративній справі № 807/1351/17 від 14 грудня 2017, яка залишена без змін ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 31 травня 2018 року, визнано протиправною відмову Управління містобудування та архітектури у видачі ТОВ "Континент Інвест Груп" містобудівних умов та обмежень та зобов'язано видати такі містобудівні умови та обмеження.

Тобто, вказаним судовим рішенням встановлені обставини щодо правомірності надання позивачу містобудівних умов та обмежень та на підставі вказаного рішення суду, що набрало законної сили вони й були видані позивачу 26 червня 2018 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не доведено правомірності оскарженого рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про скасування містобудівних умов та обмежень, позовні вимоги щодо визнання вказаного рішення протиправним та його скасування відповідають вимогам закону та обставинам справи, що підтверджено дослідженими в судовому засіданні належними та допустимими доказами, відповідачем не спростовані, в зв'язку з чим позов в підлягає задоволенню та слід визнати протиправними та скасувати рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради № 176 від 27 червня 2018 року "Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок м. Ужгород, пров. Мостовий, поз. 2 та поз. 3".

Відповідно до положень ч. 1 ст. 139 КАС України, сплачений позивачем судовий збір у розмірі 1762,00 грн. належить стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. ст. 5, 19, 77, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Континент Інвест Груп" (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Локоти, буд. 27, ) до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова, буд. 3, ), третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача - Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Героїв небесної Сотні, буд. 4, ) про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради № 176 від 27 червня 2018 року "Про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок м. Ужгород, пров. Мостовий, поз. 2 та поз. 3".

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Континент Інвест Груп" (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Локоти, буд. 27, ) за рахунок бюджетних асигнувань Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова, буд. 3, ) судові витрати у розмірі 1762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні).

4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені пп. 15.5 п. 15 Розділу VII КАС України).

Суддя Н.Д. Маєцька