Справа № 522/12834/18
Суддя: Абухін Р. Д.
Дата ухвалення: 2018-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/522/1259/18
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 листопада 2018 року

Приморський районний суд м. Одеси:

під головуванням судді Абухіна Р.Д.,

за участю секретаря судового засідання Фуцур Н.В.,

розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради,-« про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення»,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із позовом, по якому просить суд:

поновити ОСОБА_1 строк на оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності;

визнати протиправною та скасувати постанову № 399/17 від 23.08.2017 року у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 96 КУпАП.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив його задовольнити. При цьому пояснив, що відповідачем було порушено процедуру розгляду справи про адмінінстративне правопорушення, що полягало у тому, що ОСОБА_2 не було ознайомленно з протоколом та постановою, не надано можливості скористатись правовою допомогою, постанову винесено без участі позивача в результаті чого, відповідач позбавив можливості позивача надати пояснення з приводу скоєного правопорушення.

Відповідач в судове засідання не зявився, надав суду письмовий відзив на позов, в якому просив відмовити у задоволені позову. У відзиві зазначив, що під час проведення перевірки, було виявлено факт здійснення позивачем будівельно-ремонтних робіт за адресою АДРЕСА_1 без дозвільних документів. Також зазначив, що оскаржувана постанова була надіслана позивачу поштою, проте поштове відправлення повернуто без вручення з відміткою "за закінченням терміну зберігання".

Суд дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

В ч. 1 ст. 5 КАС України зазначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною ст.6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником 1/2 частки квартири, що находиться за адресою: АДРЕСА_1, на праві спільної сумісної власності, на підтвердження чого додається інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 131075873 від 17.07.2018 р.

10.08.2017 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурного контролю Одеської міської ради ОСОБА_3 був проведений позаплановий нагляд (контроль) на підставі направлення від 03.08.2017 року № 0007700 щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1. За наслідками проведення позапланової перевірки було встановлено, що ОСОБА_1 виконано будівельні роботі з капітального ремонту квартири шляхом посилення несучих конструкцій, віконних та дверних отворів з облаштування поясу зі сталевих прокатних елементів, зміни матеріалу деяких внутрішніх перегородок за адресою: АДРЕСА_1, без отримання права на виконання таких робіт, чим порушено п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 13 Постанови Кабінету Міністрів України №466.

За результатами позапланової перевірки 10.08.2017 року було складено акт перевірки № 000770, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил до 10.10.2017 року та протокол про адміністративне правопорушення року виконуючим обовязків начальника Управління державногоархітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_4 було видано постанову по справі про адміністративне правопорушення № 399/17, на підставі якої ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200 гривень.

Також в судовому засіданні встановлено, що будівельно-ремонтні роботи здійснюються без дозвільних документів, що також підтвердит представник позивача.

Як вбачається з матеріалів справи а саме, з протоколу про адміністративне правопорушення, в ньому відсутній підпис позивача.

Під час складення протоколу Позивачу не були розясненні його права та обовязки. Позивач не отримав копію матеріалів справи та постанови №399/17. тому був позбавлений можливості ознайомитись зі змістом складених документів та надати свої пояснення чи заперечення, скористатись правовою допомогою.

Позивач не був повідомлений про дату, час та місце розгляду адміністративної справи, внаслідок чого були порушені його права на захист від предявлених звинувачень.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем направлялась на адресу позивача постанову №399/17, проте вказане повідомлення було повернуто без вручення з причиною повернення "За закінченням терміну берігання".

18.06.2018 року позивачем отримана постанова про відкриття виконавчого провадження від 15.05.2018 року, що підтверджуєтьсяінформаційною довідкою з сайту Укрпошти.

Згідно з ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

У відповідності до вимог ст. 9 Конституції України та Закону України «Про ратифікацію Конвенції» від 17.07.1997 року, Конвенція про захист прав людини та основних свобод та протокол до неї, є частиною національного законодавства України, вимогам ст. 6 ЄКПЛ та ст. 2-4 Протоколу № 7 до Конвенції, які застосовуються і при розгляді справ про адміністративне правопорушення, закріплено право особи на справедливий суд, що включає в себе право на доступ до матеріалів справи, право на захист та юридичну допомогу, право на надання доказів, проведення експертизи та ділення свідків, право бути повідомленим про час та місце слухання справи та присутнім при розгляді його справи судом.

Відповідно до п.п. 18, 19 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 акт перевірки та припис підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Пунктом 13 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244 встановлено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, субєктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

Відповідно до ст.268 КУпАП при складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки про що робиться відмітка у протоколі.

Приписом п. 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, закріпленого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 встановлено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Стаття 285 КУпПАП зазначає, що постанова про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

З аналізу ст. 256 КУпАП випливає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, відповідно до ст. 251 КУпАП обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 129 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, передбачено, що до основних засад судочинства відноситься, зокрема, забезпечення доведеності вини.

У справі «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року Європейський суд з прав людини зазначив, що Кримінальний кодекс та Кодекс про адміністративні правопорушення визначають, які діяння є злочинами та адміністративними правопорушеннями, та передбачають відповідальність за їх вчинення, що визначає їх карну кримінально-правову суть (п.п. 17, 21.).

Крім того, у рішеннях у справах «Нечипорук і Ионкало проти України» від 21 квітня 2011 року, «Коробов проти України» від 21 липня 2011 року, «Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанії» від 6 грудня 1998 року, суд зазначив, що «суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи «поза будь-яким розумним сумнівом» і така «доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (п. 150, п.65, п. 253).

Згідно з п. 6 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Відповідно до пункту 17 вищезазначеного Порядку відомості про час і місце розгляду справи повідомляються субєкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Одночасно із цим, відповідно до ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Із вищезазначеного вбачається, що кожній особі гарантується право на участь у справі про адміністративне правопорушення, під час розгляду якої вирішується питання про притягнення такої особи до адміністративної відповідальності. Участь у розгляді справи є передумовою реалізації інших прав, а саме гарантує право на захисту від предявлених обвинувачень, право на надання власних заперечень, право на подання доказів, право на правову допомогу тощо.

Таким чином, участь у розгляді справи про адміністративне правопорушення є передумовою реалізації інших прав (право на захист від обвинувачень, надання власних заперечень, подання нових доказів, використання правової допомоги тощо), а тому порушення субєктом власних повноважень права на участь у розгляді справи свідчить про порушення інших прав Позивача, так як останній був позбавлений можливості реалізувати передбачені законом права.

Відповідно до положень статей 287 та ч.4 ст. 288 КУпАП у разі прийняття уповноваженим органом державної влади чи його посадовою особою постанови про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення (проступку), передбаченого цим Кодексом, субєкти, яким цим Кодексом надано право оскарження звільняються від сплати платежу, який притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Таким чином, участь у розгляді справи про адміністративне правопорушення передумовою реалізації інших прав (право на захист від обвинувачень, надання гласних заперечень, подання нових доказів, використання правової допомоги тощо), а тому порушення субєктом власних повноважень права на участь у розгляді справи свідчить про порушення інших прав Позивача, так як останній був позбавлений можливості реалізувати передбачені законом права.

З огляду на вищезазначене, Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради проігнорувало положення ст. 268 КУпАП, порушило права позивача на захист від предявлених обвинувачень та в однобічному порядку притягнуло ОСОБА_1 до відповідальності, що свідчить про грубе порушення субєктом владних повноважень порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення та притягнення до адміністративної відповідальності.

Щодо поновлення строку на оскарження постанови про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Статтею 121 КАС України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Про поновлення процесуального строку, відмову у поновленні строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановления надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

26.06.2018 року представник позивача за довіреністю ОСОБА_5, ознайомившись з матеріалами виконавчого провадження, а саме з постановою №399/17 зясувала, що вона видана на підставі акта перевірки №000770, припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил до 10.10.2017 року та протоколу про адміністративне правопорушення. Як результат, у Позивача виникла необхідність ознайомлення з матеріалами справи про адміністративне правопорушення, а тому 26.06.2018 року представником Позивача за довіреністю ОСОБА_6 була подана заява до відповідача про ознайомлення з матеріалами справи про адмін. правопорушення та видачу відповідних копій документів. У звязку із святкуванням Дня Конституції України, фактично можливість ознайомитись із матеріалами справи про адміністративне правопорушення була надана позивачу 02 липня 2018 року.

Тому суд приходить до висновку, що строк пропущено з поважних причин та підлягає поновленню.

У звязку з наведеними вище порушеннями, постанова №399/17 по справі про адміністративне правопорушення від 23.08.2017 року підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст.5, 9, 20, 46, 241, 243, 245, 288, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на оскарження постанови № 399/17 від 23.08.2017 року по справі про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 96 КУпАП, винесеної Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради.

Позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради,-« про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення»,- задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 399/17 від 23.08.2017 року у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 96 КУпАП, винесену Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради.

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду складено 06.11.2018 року.

Суддя Абухін Р.Д.

01.11.18