Справа № 823/1089/18
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2018-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/1089/18 Суддя першої інстанції: Рідзель О.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2018 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Горяйнова А.М.,

суддів - Аліменка В.О. та Кузьмишиної О.М.,

за участю секретаря - Казюк Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекція України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04 липня 2018 року у справі за адміністративним позовом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни та Державної архітектурно-будівельної інспекції України, за участю третіх осіб - ОСОБА_2 та ОСОБА_3, про скасування рішення,

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2018 року Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради звернувся до суду з позовом, у якому просив скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Ільченко І.С. від 01 грудня 2017 року № 1283.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 04 липня 2018 року вказаний адміністративний позов було задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Державна архітектурно-будівельна інспекція України подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права. Скаржник вказує на те, що будівельний паспорт може бути виданий виключно у разі розташування одного будинку.

Відзив на апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекція України не надходив.

Під час судового засідання представник Державної архітектурно-будівельної інспекція України підтримала апеляційну скаргу та просила суд її задовольнити з підстав, викладених у ній.

Інші учасники справи були належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, проте у судове засідання не з'явилися та про причини неявки суду не повідомили. За таких обставин колегія суддів, керуючись ч. 2 ст. 313 КАС України, вирішила розглядати справу за відсутності представників вказаних осіб.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника Державної архітектурно-будівельної інспекція України, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекція України залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04 липня 2018 року - без змін виходячи із наступного.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами даної справи не заперечується, що Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради на замовлення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 видав будівельний паспорт від 13 вересня 2015 року № 943-бп на будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1.

Головні інспектори будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Ільченко І.С. та Шинкарук С.М. провели перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, за результатами якої склали акт від 22 листопада 2017 року. Вказана перевірка була проведена в порядку нагляду відповідно до ст. 411 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі вказаного акту перевірки головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Ільченко І.С. (далі - інспектор) прийняла рішення від 01 грудня 2017 року № 1283 про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 23 вересня 2015 року № 943-бп.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення про задоволення адміністративного позову Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради, суд першої інстанції виходив з того, що будівельний паспорт від 23 вересня 2015 року № 943-бп був виданий третім особам з дотриманням вимог закону, а підстави для його скасування у інспектора були відсутні.

Колегія суддів погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Згідно з актом перевірки від 22 листопада 2017 року та рішенням від 01 грудня 2017 року № 1283 підставою для скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 23 вересня 2015 року № 943-бп стало те, що він прийнятий з порушенням п. 1.2 розділу І, п. 2.1, п. 2.9 розділу ІІ Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року № 103 (далі - Порядок).

Відповідно до п. 1.2 Порядку будівельний паспорт забудови земельної ділянки визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

В акті від 22 листопада 2017 року зазначено, що під час проведення перевірки було встановлено видачу будівельного паспорта для будівництва житлового будинку на земельній ділянці з вже існуючим житловим будинком. Також акт містить посилання на те, що дія Порядку поширюється на будівництво індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку, а не групи зазначених будівель.

На думку відповідачів, у такому випадку ОСОБА_2 та ОСОБА_3 необхідно було здійснювати будівництво після одержання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

Під час розгляду і вирішення даної справи суд першої інстанції врахував, що наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року № 109 було затверджено Перелік об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються (далі - Перелік). Зазначений наказ був чинним на час видачі третім особам будівельного паспорту від 23 вересня 2015 року № 943-бп.

Згідно з п. 24 вказаного Переліку містобудівні умови та обмеження не надаються у разі будівництва садибних (котеджних) житлових будинків, дачних та садових будинків загальною площею до 300 м2 з числом надземних поверхів не більше двох, в тому числі з господарськими будівлями та спорудами, індивідуальними гаражами в межах відведення земельних ділянок без зміни цільового та функціонального призначення, що визначається будівельним паспортом земельної ділянки, крім проектної документації на будівництво групи будинків (два будинки і більше).

Здійснивши аналіз п. 1.2 Порядку та п. 24 Переліку у сукупності суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку про те, що чинним на момент виникнення спірних правовідносин законодавством допускалася видача будівельного паспорту на будівництво садибних (котеджних) житлових будинків, дачних та садових будинків загальною площею до 300 кв. м з числом надземних поверхів не більше двох, в тому числі з господарськими будівлями та спорудами, індивідуальними гаражами в межах відведення земельних ділянок без зміни цільового та функціонального призначення, що визначається будівельним паспортом земельної ділянки. Заборона видачі будівельного паспорту стосувалася виключно випадку будівництва групи будинків (двох будинків і більше). При цьому, жодних застережень щодо неможливості видачі будівельного паспорту на будівництво садибного (котеджного) житлового будинку у межах домоволодіння у випадку розташування на території останнього інших житлових будинків чинне законодавство не містить. Визначальною та основною умовою отримання будівельного паспорту на таке будівництво є те, що об'єкт повинен відповідати вимогам п. 24 Переліку № 109 та п. 2.1 Порядку № 103, не включаючи при цьому будівництво групи будинків.

Такий висновок суду першої інстанції відповідає правовій позиції Верховного Суду, що викладена у постанові від 18 жовтня 2018 року у справі № 823/1004/18.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ситуаційного плану та схеми забудови земельної ділянки площею 420,0 кв. м, на земельній ділянці заплановане будівництво одного двоповерхового житлового будинку площею 261 кв. м.

Згідно з державним актом на право власності на земельну ділянку та фрагментом плану зонування території м. Черкаси будівництво буде здійснюватися на земельній ділянці з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) у межах функціональної зони: Ж-1 - зона садибної забудови.

З огляду на викладене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що за своїми технічними характеристиками заявлений ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до будівництва об'єкт відповідає вимогам пункту 1.2 Порядку № 103, у зв'язку з чим, зважаючи на відсутність у відповідача зауважень щодо поданих для отримання будівельного паспорта документів, у відповідача були відсутні правові підстави для прийняття оскаржуваного рішення від 01 грудня 2017 року № 1283 про скасування дії будівельного паспорта.

Також колегія суддів враховує висновки Верхового Суду, викладені у постанові від 18 жовтня 2018 року у справі № 813/2243/17, щодо можливості оскарження об'єктом нагляду рішень, прийнятих суб'єктом державного архітектурно-будівельного нагляду, а також щодо публічно-правового характеру правовідносин, що виникають між ними.

Доводи апеляційної скарги Державної архітектурно-будівельної інспекція України не спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в рішенні від 04 липня 2018 року, та не можуть бути підставами для його скасування.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, надав належну оцінку дослідженим доказам та прийняв рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права. У зв'язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекція України залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04 липня 2018 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекція України - залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04 липня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А.М. Горяйнов

Судді В.О. Аліменко

О.М. Кузьмишина

Постанова складене у повному обсязі 06 листопада 2018 року.

v