Справа № 200/16666/17(2-а/200/1212/17)
Суддя: Іванов С.М.
Дата ухвалення: 2018-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 березня 2018 року позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Авто-Люкс-Дніпро" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування приписів та про визнання протиправними, скасування постанов про адміністративне правопорушення задоволено.

Не погодившись з рішенням суду, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 15 серпня 2018 року апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 березня 2018 року у справі №200/16666/17 повернуто заявнику, оскільки апеляційна скарга підписана особою, яка не надала суду оформлений належним чином документ про наявність права підписувати апеляційну скаргу від імені Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради.

27 вересня 2018 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради повторно подало апеляційну скаргу.

Відповідно до положень ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом пятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Оскаржуване рішення винесено Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська 20 березня 2018 року.

Копія вказаного судового рішення була отримана відповідачем 27 червня 2018 року відповідно до повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 122).

Таким чином, тридцятиденний строк на оскарження судового рішення, встановлений ст. 295 КАС України, сплинув 27 липня 2018 року.

Разом з тим, апеляційна скарга була подана відповідачем відповідно до штампу вхідної кореспонденції суду першої інстанції лише 27 вересня 2018 року.

При цьому скаржник звернувся до суду із заявою про поновлення строку для апеляційного оскарження рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 березня 2018 року у справі №200/16666/17.

Заява мотивована тим, що перша апеляційна скарга була подана відповідачем із дотримання строків на апеляційне оскарження та була повернута судом апеляційної інстанції у звязку з тим, що вона підписана в.о. начальника управління ОСОБА_1, та до апеляційної скарги не додано належних доказів на підтвердження її повноважень.

При цьому відповідач надав копію розпорядження Дніпровського міського голови від 16.05.2018 №4-16/5-рк «Про виконання обовязків начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради» і копію виписки з ЄДР, та просить причину пропуску строку для звернення з апеляційною скаргою вважати поважною.

Розглянувши вказане клопотання, приходжу до висновку про безпідставність та необґрунтованість останнього, з огляду на наступне.

У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» Суд звертав увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов'язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, і органи місцевого самоврядування зокрема, зобов'язати діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок особи, яка діяла добросовісно (у даному випадку - за рахунок позивача у зв'язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь останнього).

Таким чином, неспроможність відповідача належним чином організувати засвідчення повноважень своїх представників у відповідності до встановлених законом правил, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження.

Вказана правова позиція викладена і в постанові Верховного Суду від 15.05.2018 року (справа № 804/2979/17).

Таким чином, Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради слід навести інші поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження, якщо такі є.

Крім того, статтею 296 Кодексу адміністративного судочинства України визначені вимоги до апеляційної скарги.

Так, п. 1 ч. 5 ст. 296 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до апеляційної скарги додано платіжне доручення №000189 від 30 липня 2018 року про сплату судового збору у розмірі 2400,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року № 3674-VI.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2017 року розмір прожитковий мінімум для працездатних осіб, визначений Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік", становить 1600,00 грн.

У відповідності до підпункту 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір", ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру субєктом владних повноважень, юридичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру субєктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру та три вимоги майнового характеру на загальну суму 212184,00 грн.

Отже, позивач під час звернення до суду апеляційної інстанції повинен був сплатити судовий збір у розмірі 7982,76 грн., з яких 4800,00 грн. за три вимоги немайнового характеру та 3182,76 грн. - за три вимоги майнового характеру.

З урахуванням того, що ставка, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, дорівнює 7982,76 грн., ставка за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 11974,14 грн. (7982,76 грн.*150% = 11974,14грн.).

Отже, відповідач під час звернення до суду апеляційної інстанції повинен був сплатити судовий збір у розмірі 11974,14грн.

Враховуючи те, що Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради сплатило судовий збір у розмірі 2400,00 грн., для усунення зазначеного недоліку йому необхідно надати документ про сплату судового збору в розмірі 9574,14 грн.

Згідно з частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції чинній на час постановлення цієї ухвали) до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши, невідповідність матеріалів поданої скарги вимогам, встановленим цим Кодексом, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, а в разі невиконання вимог цієї ухвали апеляційна скарга повертається апелянту.

Відповідно до частини 3 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Пунктом 4 ч 1 ст. 299 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо: скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

На підставі викладеного, вважаю необхідним апеляційну скаргу залишити без руху та надати особі, яка звернулась з апеляційною скаргою, десятиденний строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст. 298 КАС України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 березня 2018 року у справі №200/16666/17, наведені Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради в поданій заяві.

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 березня 2018 року у справі №200/16666/17 залишити без руху.

Надати десятиденний строк з дати отримання цієї ухвали для усунення недоліків шляхом подання до Третього апеляційного адміністративного суду:

- клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із наведенням інших поважних причин такого пропуску, якщо такі є;

- документу про сплату судового збору у розмірі та порядку, передбаченому чинним законодавством.

Судовий збір сплатити за такими реквізитами:

- Отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101;

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ) : 37989274;

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- Код банку отримувача (МФО): 899998;

- Рахунок отримувача: 1005;

- Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

- Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Копію цієї ухвали надіслати на адресу особі, яка подала апеляційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з 29 жовтня 2018 року та оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Іванов