Справа № 520/6532/18
Суддя: Пучкова І. М.
Дата ухвалення: 2018-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

_________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/6532/18
Провадження № 2-а/520/374/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.11.2018 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

судді Пучкової І.М.

за участю секретаря судового засідання Бродецької Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Одесі адміністративну справу за адміністративним позовом Сероп'яна Едмона Онніка до Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря, державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Чорного моря ОСОБА_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В:

29.05.2018 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову № 100230 від 18 травня 2018 року, винесену державним інспектором з охорони природного навколишнього середовища Чорного моря Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря ОСОБА_1 про накладення адміністративного стягнення на Сероп'яна Едмона Онніка за ч. 1 ст. 59-1 КУпАП у розмірі 1190 гривень.

Свої вимоги мотивував тим, що постановою державного інспектора з охорони природного навколишнього середовища Чорного моря Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря ОСОБА_1 від № 100230 від 18 травня 2018 року його неправомірно притягнуто до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, оскільки інспектор склав постанову з порушенням норм чинного законодавства та не залучив перекладача до розгляду справи.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу справу було розподілено судді Пучковій І.М.

Ухвалою судді від 31.05.2018 року провадження у справі було відкрито та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідач державний інспектор з охорони природного навколишнього середовища Чорного моря Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря ОСОБА_1 надав відзив на позов, відповідно до якого вказав, що постанова була складена правомірно, позивач вільно розмовляв російською мовою та перекладача не потребував.

Представник відповідача Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря надав до суду пояснення, що позивачем було вчинене адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 59-1 КУпАП, у звязку з чим щодо нього постанова була винесена правомірно.

Дослідивши матеріали адміністративного позову та надані докази, заслухавши учасників процесу, суд дійшов висновку, що у задоволені адміністративного позову слід відмовиити.

Судом встановлено, що 18.05.2018 року інспектором з охорони природного навколишнього середовища Чорного моря Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря ОСОБА_1 було складено постанову №100230 про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 59-1 у вигляді штрафу в розмірі 1190 грн.

Позивач обіймає посаду капітана судна Sakar та був притягнутий до адміністративної відповідальності, як відповідально особа, за скид забрудненої води з неізольованої баластної системи з перевищенням норм гранично допустимих концентрації.

Зі службової записки інспектора Фрішко О.О. від 18.05.2018 року вбачається, що 16.05.2018 року з судна Sakar здійснювався скид вод невстановленого походження. Під час скиду спостерігалась піна сіро-білого кольору, поряд з кормовою частиною судна в районі стику причалів №6 та №7 ОФ ДП «АМПУ», також на водній поверхні води спостерігалась сіра плівка сріблястого кольору, яку видно при спокійному стані водної поверхні, про що складено акт обстеження підконтрольної території від 16.05.2018 року.

Того ж дня, інспекторами Держекоінспекції здійснено відбір проб поверхневих вод, про що був складений акт відбору проб вод №217 від 16.05.2018 року та складено схему відбору проб поверхневих вод ОФ ДП «АМПУ» від 16.05.2018 року, за результатами лабораторних вимірювань був складений потокол №239 вимірювань показників складу та властивостей проб вод від 16 травня 2018 року. Відповідно до цих вимірювань встановлено перевищення гранично допустимих концентрацій завислих речовин у 3,5 рази, нафтопродуктів у 2,5 рази у порівнянні з пробами відібраними на фоновій відстані 250 метрів від місця відбору біля т/х Sakar".

Листом №1628/08 від 16.05.2018 року було повідомлено агента та капітана судна Sakar про проведення інспекторами Держекоінспекції заходів, повязаних із збором інформації, метою яких було отримання відомостей про забруднення акваторії ОФ ДП «АМПУ», та відібрання проби баластних вод з неізольованої баластної системи, про що був складений акт відбору проб вод №220 від 17.05.2018 року.

Сектором інструментально-лабораторного контролю здійснено лабораторне вимірювання складу та властивостей проб вод і складено протокол №242 від 17.05.2018 року, у якому встановлено перевищення гранично допустимих концентрації завислих речовин у 6,5 разів, заліза у 3 рази, нафтопродуктів у 5 разів.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їхні посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб'єкта владних повноважень обов'язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.217 КУпАП, посадові особи, уповноважені розглядати справи про адміністративні правопорушення, можуть накладати адміністративні стягнення, передбачені цим Кодексом, у межах наданих їм повноважень і лише під час виконання службових обов'язків.

Згідно з ч.2 ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.

Відповідно до ст.55 Конституції України, права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 68 Конституції України закріплено, що кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Згідно з ч.ч.1, 2, 3, 4 ст.67 Водного кодексу України, річки, озера, водосховища, канали, інші водойми, а також внутрішні морські води та територіальне море є внутрішніми водними шляхами загального користування, за винятком випадків, коли відповідно до законодавства України їх використання з цією метою повністю чи частково заборонено. Перелік внутрішніх водних шляхів, віднесених до категорії судноплавних, затверджується Кабінетом Міністрів України. Всі судна та інші плавучі засоби мають бути обладнані ємкостями для збирання локальних та інших забруднених вод, які повинні систематично передаватися на спеціальні очисні споруди для очищення та знезараження. Забороняється заходження в територіальне море суден, які не провели заміну ізольованого баласту і не обладнані цистернами і закритими фановими системами для збирання стічних вод будь-якого походження чи установками для очищення та знезараження цих вод, що відповідають міжнародним стандартам.

Відповідно до п.3 «Правил охорони внутрішніх морських вод і територіального моря України від забруднення та засмічення», затверджених Постановою КМУ від 29.02.1996 №269, у цих "Правилах" використовуються такі терміни: баластні води - забортна вода, прийнята на борт судна для контролю диференту, крену, осадки та остійності судна; баласт брудний - баластні води (з нафтою або іншими забруднюючими речовинами), які утворюються в неочищених суднових танках (нафтотанках) після приймання до них водяного баласту; баласт чистий - баластні води у танку, призначені тільки для цих цілей, або в танку, який після останнього транспортування в ньому нафти очищений до такого стану, що стік з нього, скинутий з непорушного судна на спокійну чисту воду при ясній погоді, не викликає появи слідів нафти на поверхні води.

Відповідно до ч.2 п.п.1.1постанови Кабінету Міністрів України "Про здійснення екологічного контролю в пунктах пропуску через державний кордон" №198 від 20.03.1995, екологічний контроль водних транспортних засобів здійснюється у разі, коли із судна скидаються видимі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти, нафтовмісних або інших забруднюючих речовин у районі скидання, що призвело до фактичного погіршення якості води відповідно до фонових показників якості води в районі водокористування.

Відповідно до абзацу 7 п.10 постанови Кабінету Міністрів України "Питання пропуску через державний кордон осіб, автомобільних, водних, залізничних та повітряних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними" від 21.05.2012 року № 451, екологічний контроль судна здійснюється виключно у разі, коли із судна викидаються видимі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин у районі їх скидання, що призводить до фактичного погіршення якості води.

Відповідно до абзацу 2 п.5-1 «Правил охорони внутрішніх морських вод і територіального моря від забруднення та засмічення», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29.02.1996 за № 269, морські екологічні інспекції Держекоінспекції мають право перевірити відповідність ізольованого баласту, скидання якого здійснюється із суден у внутрішні морські води та територіальне море, нормативам гранично допустимих концентраційосновних забруднюючих речовин у морському порту виключно у випадку, якщо під час скидання із судна ізольованого баласту разом з ним викидаються зримі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин в районі скиду, що призвело до фактичного погіршення якості води.

Як вбачається з наданого відповідачем відеозапису сіра плівка сріблястого кольору та піну білого кольору.

Відповідно до ч.1, п.п.2, 13 ч.3 ст.110 Водного кодексу України, порушення водного законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законодавством України. Відповідальність за порушення водного законодавства несуть особи, винні у забрудненні та засміченні вод; порушенні правил охорони внутрішніх морських вод та територіального моря від забруднення та засмічення.

Як передбачено ч.1 ст.111 Водного кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи зобов'язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Відповідно до ст.304 КТМ України, власник судна відповідає за шкоду від забруднення, заподіяну внаслідок витоку з його судна або скиду з нього нафти чи інших речовин, шкідливих для здоров'я людей або живих ресурсів моря (далі-забруднюючі речовини), за винятком випадків, передбачених статтею 306 цього Кодексу. Шкода від забруднення - це шкода, заподіяна за межами судна забруднюючими речовинами морському середовищу, узбережжю або будь-яким іншим об'єктам (суднам, рибопромисловим знаряддям тощо). Вона включає також вартість розумних заходів, вжитих будь-якою особою після події, що могла спричинити або спричинила витік чи скид забруднюючих речовин, для відвернення або зменшення шкоди від забруднення, а також збитки, заподіяні внаслідок вжиття таких заходів.

Частиною 1ст.59-1 КУпАП передбачено, що забруднення і засмічення територіальних і внутрішніх морських вод внаслідок скидів із суден, здійснених без дозволу спеціально уповноважених на те державних органів або з порушенням встановлених правил, - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб від тридцяти п'яти до сімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 14 КУпАП визначено, що посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв'язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров'я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов'язків.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення; чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності; чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність; чи заподіяно майнову шкоду; чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу; з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Між тим, відповідно до п.5-1 «Правил охорони внутрішніх морських вод і територіального моря України від забруднення та засмічення», затверджених постановою КМУ від 29.02.1996 №269, морські екологічні інспекції Держекоінспекції мають право перевірити відповідність ізольованого баласту, скидання якого здійснюється із суден у внутрішні морські води та територіальне море, нормативам гранично допустимих концентрацій основних забруднюючих речовин у морському порту виключно у випадку, якщо під час скидання із судна ізольованого баласту разом з ним викидаються зримі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин в районі скиду, що призвело до фактичного погіршення якості води.

Оскільки інспектором надано відео з якого вбачається, що з судна здійснювались викиди невстановлених речовин, суд дійшов висновку, що відповідачем доведено, що ним правомірно складено постанову.

Крім того, згідно зі ст.268 КУпАП, особа, яка не володіє мовою, якою ведеться провадження, має право виступати саме рідною мовою.

Щодо ненадання послуг перекладача позивачеві, слід вказати, що позивач повідомив інспектора, що розуміє російську мову, цей факт підтверджується наданими відеозаписами, на яких зафіксовано факт складання протокола інспектором Щербатовим А.Я., на яких інспектор зачитує вголос зміст протоколу, розяснює усі обставини, в свою чергу, позивач спілкується з відповідачем російською мовою. Те, що він, начебто, не розуміє мову, на якій відбувалося спілкування, не відповідає дійсності.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності.

Суд вважає, що відповідач діяв в межах та в спосіб встановлений чинним законодавством, в той час як твердження позивача спростовуються зазначеними вище обставинами, а отже позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.8,9,77,90,242-246,293,295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ВИРІШИВ:

У задоволені адміністративного позову Сероп'яна Едмона Онніка до Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря, державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Чорного моря ОСОБА_1 про скасування постанови № 100230 від 18 травня 2018 року, яка винесена державним інспектором з охорони природного навколишнього середовища Чорного моря Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря ОСОБА_1 про накладення адміністративного стягнення на Сероп'яна Едмона Онніка за ч. 1 ст. 59-1 КУпАП у розмірі 1190 гривень відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржене до П'ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги до Київського районного суду міста Одеси протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Пучкова І. М.