Справа № 1840/2703/18
Суддя: В.О. Павлічек
Дата ухвалення: 2018-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 жовтня 2018 р. Справа № 1840/2703/18
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Павлічек В.О.,
за участю секретаря судового засідання - Нікітас К.В.,
представників позивача - ОСОБА_1, ОСОБА_2,
представника відповідачів - ОСОБА_3,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Охтирка агропродукт" до Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у Сумській області про визнання дій протиправними,-
В С Т А Н О В И В:
Позивач, товариство з обмеженою відповідальністю «Охтирка агропродукт», звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби України у Сумській області, в якому з урахуванням уточнень позовних вимог просить:
- визнати незаконними та скасувати рішення про відмову в реєстрації податкових накладних Головного управління Державної фіскальної служби України у Сумській області від 24.04.201 8 № 663000/39522261; від 26.04.2018 № 668189/39522261; від 26.04.2018 № 668178/39522261; від 26.04.2018 № 668157/39522261;
- зобов'язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні за № 34 від 31.03.2018; № 35 від 01.04.2018; № 36 від 01.04.2018; № 37 від 01.04.2018 року, подані Товариством з обмеженою відповідальністю «Охтирка агропродукт».
Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що між ТОВ «Охтирка агропродукт» та ТОВ «Ерідан комерц» було укладено договір поставки сільськогосподарської продукції, за цим договором ТОВ «Охтирка агропродукт» протягом березня-квітня 2018 року поставило кукурудзу загальною кількістю 307,66 т. та було виписано на покупця податкові накладні: №34 на суму ПДВ 75 808,91 грн., №35 на суму ПДВ 71 917,36 грн., №36 на суму ПДВ 66 483,93 грн., №37 на суму ПДВ 32 475,67 грн.
Разом з тим, позивач зазначає, що реєстрація вказаних податкових накладних була зупинена, оскільки вони відповідають вимогам пп. 1.6. п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку» та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН».
ТОВ «Охтирка агропродукт» надало до ДФС повідомлення щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по відмовленим ПН/РК з копіями відповідних документів та документи про підтвердження реальності здійснення операцій по податковим накладним, реєстрацію яких зупинено, але податкові накладні №№34,35,36,37 не були зареєстровані, та комісією ДФС було прийнято рішення про відмову в реєстрації податкових накладних.
Із рішеннями про відмову в реєстрації податкових накладних позивач не погоджується та вважає їх такими, що не відповідають вимогам законодавства.
Позивач вважає, що зупинення реєстрації податкових накладних ДФС, здійснено з підстав, що не передбачені законодавством, оскільки у відповідних квитанціях фіскальним органом, в порушення пп. 201.16.1 п. 201.16 ст. 201 ПК України, не вказано ані чіткого критерію оцінки ступеня ризиків, ані конкретного переліку документів, вичерпний перелік яких встановлений наказом Міністерства фінансів України від 13 червня 2017 року № 567.
На вимогу ДФС, ТОВ «Охтирка агропродукт» через електронний кабінет платника податків були направлені всі необхідні документи про підтвердження реальності здійснення операцій по відмовленим податковим накладним та пояснювальні листи.
Позивач стверджує, що оскаржувані рішення не містять чітких визначень підстав для прийняття Комісією ДФС рішення про відмову в реєстрації податкових накладних, будь-якого обґрунтування такого рішення ДФС не наведено.
Відтак позивач вважає, що ТОВ «Охтирка агропродукт» виконані усі умови для автоматичної реєстрації зазначених податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Ухвалою суду було відкрито провадження у даній справі та визначено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.
Також під час підготовчого судового засідання за клопотанням представника ДФС України було залучено в якості співвідповідача Головне управління ДФС у Сумській області.
На виконання ухвали суду, представник відповідачів подав суду відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечував виходячи з наступного.
Реєстрація спірних податкових накладних була зупинена в зв'язку з їх відповідністю вимогам пп. 1.6 п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Про зупинення реєстрації вказаних податкових накладних зазначено в отриманій позивачем квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, в якій вказано також на необхідність надання платником податку пояснень та копій документів, достатніх для прийняття рішень про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
У отриманих позивачем квитанціях про зупиненим реєстрації податкових накладних зазначено критерій ризиковості здійснення операцій, на підставі якого було зупинено реєстрацію податкових накладних із розрахованим показником за вказаним критерієм, якому відповідає платник податку.
Також представник відповідачів зазначає, що позивач був уключений до переліку ризикових платників за рішенням комісії Головного управління ДФС у Сумській області, у звязку з наявністю податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником та платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3, пункту 16.1, статті 16 та пункту 46.2, статті 46 Податкового кодексу України.
Враховуючи необхідність надання платником податків на розгляд комісії, уповноваженої на прийняття рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних, документів, зазначених у пункті 14 Порядку, комісією регіонального рівня (Головного управління ДФС у Сумській області) за результатами розгляду наданих позивачем документів було прийнято рішення про відмову у реєстрації податкових накладних № 34 від 31.03.2018 року. № 35 від 01.04.2018 року. № 36 від 01.04.2018 року, № 37 від 01.04.2018.
У спірних рішеннях про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних зазначені підстави такої відмови: зв'язку з не поданням платником податку наступних документів: додатків до договорів; довіреностей якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинних документів щодо зберігання продукції; складських документів; документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності.
Відповідач вважає, що прийняті комісією Головного управління ДФС у Сумській області спірні рішення є законними за формою та змістом і обгрунтованими недостатністю тих документів, які надавались позивачем на підтвердження реальності здійснення господарської операції з контрагентом ТОВ «Ерідан комерц».
Крім того, представник відповідачів зазначає, що Державна фіскальна служба України вважає, що позов в частині зобовязання зареєструвати податкові накладні не підлягає задоволенню, а дана вимог є передчасною, оскільки вона може бути задоволена лише у випадку скасування рішення Головного управління ДФС у Сумській області про відмову у реєстрації податкової накладної.
Ухвалою суду підготовче провадження у справі було закрите, справу призначено до розгляду по суті.
В судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали в повному обсязі.
Представник відповідачів проти позову заперечував та просив у задоволенні позовних вимог відмовити.
Заслухавши доводи представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, 29 березня 2018 року між ТОВ «Охтирка агропродукт» та ТОВ «Ерідан комерц» було укладено договір поставки сільськогосподарської продукції № 244, а саме кукурудзи врожаю 2017 року. На виконання вказаного договору ТОВ «Охтирка агропродукт» протягом березня-квітня 2018 року поставило кукурудзу загальною кількістю 307,66 т., а саме:
- відповідно до специфікації №1 за договором поставки сільськогосподарської продукції №244 від 29.03.2018 року згідно видаткових накладних №60 від 31.03.2018, №61 від 31.03.2018, №62 від 01.04.2018 відвантажено загальною кількістю 180,36 т. кукурудзи;
- відповідно до специфікації №2 за договором поставки сільськогосподарської продукції №244 від 29.03.2018 року згідно видаткових накладних №63 від 01.04.2018, №64 від 01.04.2018, відвантажено загальною кількістю 127,30 т. кукурудзи.
В звязку із зазначеним, Товариством з обмеженою відповідальністю «Охтирка агропродукт» за результатами фінансово-господарської діяльності було виписано на покупця ТОВ «Ерідан-комерц» податкові накладні:
- №34 на суму ПДВ у розмірі 75 808,91 грн., 31.03.2018 року податкова накладна була направлена через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронної звітності» для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних;
- №35 на суму ПДВ 71 917,36 грн., 01.04.2018 року податкова накладна була направлена через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронної звітності» для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних;
- №36 на суму ПДВ 66 483,93 грн., 01.04.2018 року податкова накладна була направлена через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронної звітності» для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних;
- №37 на суму ПДВ 32 475,67 грн., 01.04.2018 року податкова накладна була направлена через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронної звітності» для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних.
З матеріалів справи суд вбачає, що реєстрація зазначених податкових накладних була зупинена у зв'язку з їх відповідністю вимогам пп. 1.6 п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку».
Про зупинення реєстрації вказаних податкових накладних зазначено в отриманих позивачем квитанціях про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, в яких вказано також на необхідність надання платником податку пояснень та копій документів, достатніх для прийняття рішень про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (т.1 а.с. 24, 27, 31, 35).
Разом з тим, комісією ГУ ДФС у Сумській області були прийняті рішення про відмову у реєстрації податкових накладних, а саме:
- від 24.04.2018 №663000/39522261 про відмову в реєстрації податкової накладної № 34 (т.1 а.с. 25 26);
- від 26.04.2018 №668189/39522261 про відмову в реєстрації податкової накладної № 35 (т.1 а.с. 28 29);
- від 26.04.2018 №668178/39522261 про відмову в реєстрації податкової накладної № 36 (т.1 а.с. 32 33);
- від 26.04.2018 №668157/39522261 відмову в реєстрації податкової накладної № 37 (т.1 а.с. 36 37);
Підставами відмови у реєстрації перелічених податкових накладних у спірних рішеннях зазначено ненадання платником податків копій документів: додатків до договорів; довіреностей, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операцій; первинних документів щодо зберігання і транспортування продукції, складських документів, банківських виписок з особових рахунків.
Задовольняючи позовні вимоги суд виходить з наступного.
Відповідно до п.201.10.ст.201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 201.16. ст..201 Податкового кодексу України визначено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018, № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», який набрав чинності 22 березня 2018 р.
Цією ж постановою Кабінету Міністрів України №117 затверджений і Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.
Згідно п.5. Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
Відповідно до п.6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Пунктом 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначено, що критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної ОСОБА_3 України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
Згідно з п.12 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Відповідно до п.13 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, зокрема зазначаються: критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Пунктом 19 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС). Зазначені комісії приймають рішення про:
- реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі;
- відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Відповідно до п.21 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є:
- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;
- ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;
- надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
З матеріалів справи суд вбачає, що в квитанціях по спірним податковим накладним зазначено, що податкові накладні відповідають вимогам п.п. 1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку».
Критерії ризиковості платника податків наведено у листі Державної фіскальної служби України № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018р.
Підпунктом 1.6. п.1 Критеріїв ризиковості платника податків, визначено, що комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:
- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);
- дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;
- платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);
- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб'єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;
- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;
- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);
- наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.
Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.
Суд зазначає, що контролюючим органом порушено норми п.13 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, оскільки ним не зазначено у вказаних квитанціях конкретного чіткого критерію ризиковості платника податків із перелічених в п.п.1.6 Критеріїв ризиковості платника податків, достатнього для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі якого було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.
Так, податковим органом у зазначених квитанціях вказано лише загальне посилання на відповідність податкової накладної/розрахунку коригування критеріям п.п. 1.6 Критеріїв ризиковості платника податків, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних в ЄРПН. Натомість, норми Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних вимагають від контролюючого органу зазначення конкретного виду критерію.
Суд зазначає, що визначення фіскальним органом у вказаних квитанціях конкретного критерію ризиковості прямо впливає на можливість надання в подальшому платником податків відповідних документів, перелік яких міститься у п.14 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
У відзиві на позов, представник відповідачів зазначив, що позивач був уключений до переліку ризикових платників за рішенням комісії Головного управління ДФС у Сумській області, у звязку з наявністю податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником та платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3, пункту 16.1, статті 16 та пункту 46.2, статті 46 Податкового кодексу України.
Щодо неподання позивачем контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період, судом встановлено, що вказане твердження відповідача спростовується матеріалами справи.
Так в матеріалах справи є фінансові звіти ТОВ «Охтирка Агропродукт» за 4 квартал 2017 року та 1 квартал 2018 року, податкові декларації з податку на прибуток за 2017 рік та 1 квартал 2018 року та квитанції про їх прийняття органом ДФС через електронну систему документообігу (т.2 а.с. 64 82). Інформації зазначеної у вказаних квитанціях представник відповідача не заперечував.
Також щодо наявності у контролюючого органу податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій позивачем, судом зазначає, що під час розгляду справи відповідач не надав суду будь яких доказів існування такої інформації.
Представник відповідачів лише усно в судовому засіданні зазначив, що у контролюючого органу відсутні докази наявності у позивача земельних ділянок для вирощування зернових культур.
Разом з тим, відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, основними видами діяльності позивача, зокрема, є вирощування зернових культур, бобових культур і насіння олійних культур, після урожайна діяльність, оптова торгівля зерном, насінням і кормами для тварин.
Крім того, судом встановлено, що ТОВ «Охтирка агропродукт» до ДФС України через електронну систему документообігу та подачі звітності надавався неодноразово договір про спільне користування землею від 18.02.2014 №137-Р та інші документи, які підтверджують наявність у позивача земельних ділянок для здійснення господарської діяльності (т.2 а.с. 30 63). Отже на час зупинення реєстрації спірних податкових накладних та на час прийняття оскаржуваних рішень, у контролюючого органу була наявна інформація щодо земельних ділянок на яких позивач здійснює господарську діяльність.
Також суд зазначає, що відповідачем не було надано суду доказів того, що Критерії ризиковості платника податків, визначені у листі Державної фіскальної служби України №959/99-99-07-18 від 21.03.2018р., погоджено Мінфіном, як того вимагає пункт 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Крім того, проекти актів, які, зокрема, затверджують критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, мають на меті встановити норми права, які здійснюють безпосередній вплив на господарську діяльність суб'єктів господарювання, а відтак є такими, що мають ознаки регуляторного характеру, відтак підпадають під сферу дії Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" в цілому та потребують обов'язкової установленої цим Законом процедури їх погодження.
Разом з цим, відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України "Про центральні органи виконавчої влади" одним з основних завдань міністерства як органу, що забезпечує формування та реалізує державну політику в одній чи декількох сферах, є, зокрема, забезпечення нормативно-правового регулювання.
Так, згідно з ч. 1 ст. 23 зазначеного Закону центральний орган виконавчої влади у межах своїх повноважень, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів та доручень Президента України, актів КМУ та наказів міністерств видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.
При цьому варто врахувати, що листи міністерств, інших центральних органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами, вони лише мають інформаційний характер і не встановлюють правових норм. Зазначені висновки також викладені в листі Державної регуляторної служби України, від 19.04.2018, № 3890/0/20-18.
Таким чином, враховуючи викладене вище, суд вважає, що фіскальним органом не доведено правомірності зупинення реєстрації вищезазначених податкових накладних та зобовязання платника надати додаткові документи, відтак і оскаржувані рішення є такими, що не відповідають вимогам законодавства.
Отже, суд дійшов висновку, що оскаржувані рішення є необґрунтованими, оскільки платником податків надано всі необхідні документи, які засвідчують факт здійснення господарських операцій за податковими накладними у реєстрації яких було відмовлено.
Також суд зазначає, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі ЄКПЛ або Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України відповідно до статті 9 Конституції України як чинний міжнародний договір, згода на обовязковість якого надана Верховною ОСОБА_3 України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України №475/97-ВР від 17.07.1997; Конвенція набула чинності для України 11.09.1997.
За приписами статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини №3477-IV від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
В даному випадку, задоволення позовної вимоги щодо зобовязання Державної фіскальної служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних спірні податкові накладні, є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.
За приписами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Так, відповідачем не надано належних та допустимих доказів на обґрунтування власної позиції, а судом при виконанні вимог ст.9 Кодексу адміністративного судочинства України не виявлено.
Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного зясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.
Таким чином, суд приходить висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Охтирка агропродукт" до Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у Сумській області про визнання дій протиправними задовольнити.
Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 05.11.2018 року.

Суддя В.О. Павлічек