Справа № 826/9713/18
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2018-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

05 листопада 2018 року № 826/9713/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючої судді - Добрівської Н.А.,

розглянувши в спрощеному провадженні адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародно-діловий центр»

до 1. Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації),

2. Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві

про визнання протиправною відмови, визнання протиправними та скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Міжнародно-діловий центр» (далі по тексту - позивач, ТОВ «Міжнародно-діловий центр») звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі - відповідач-1, Департамент містобудування та архітектури КМДА), Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві (далі по тексту - відповідач-2, Департамент Держархбудінспекції в м. Києві), з вимогами:

- визнати протиправною відмову Департаменту Держархбудінспекції в м. Києві скасувати надані Департаментом містобудування та архітектури КМДА Товариству з обмеженою відповідальністю «Рома-М» Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки бул. Тараса Шевченка, 32, 32-а у Шевченківському районі м. Києва №11728/0/12-3/009-13 від 09.07.2013 року;

- визнати протиправними та скасувати Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки бул. Тараса Шевченка, 32, 32-а у Шевченківському районі м. Києва №11728/0/12-3/009-13 від 09.07.2013 року надані Департаментом містобудування та архітектури КМДА Товариству з обмеженою відповідальністю «Рома-М».

В обґрунтування заявлених вимог позивач стверджує про те, що оскільки Департаментом містобудування та архітектури КМДА надано Містобудівні умови та обмеження незаконно, з порушенням встановлених законодавством вимог і порядку їх надання, а саме: містобудівні умови та обмеження не відповідають містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам, порушують права та не враховують інтереси позивача, як власника суміжної земельної ділянки та розташованого на ній нерухомого майна, - такі Містобудівні умови та обмеження підлягали скасуванню Департаментом Держархбуднспекції в м. Києві, який у відповідності зі статтями 6, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2018 року є контролюючим органом у сфері містобудування та наділений відповідними повноваженнями.

Разом з тим, оскільки Департаментом Держархбуднспекції в м. Києві не виявлено жодних порушень під час надання Департаментом містобудування та архітектури КМДА Містобудівних умов та обмежень та не скасовано надані відповідачем-1 Містобудівні умови та обмеження, то позивач, будучи власником суміжної земельної ділянки та розташованого на ній нерухомого майна, права якого порушені та інтереси якого не враховані під час надання Департаментом містобудування та архітектури КМДА Містобудівних умов та обмежень, керуючись пунктом 3 частини 8 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України, змушений звернутись до суду з цим позовом за захистом своїх порушених прав та інтересів.

Ухвалою суду від 13.07.2018 року позовну заяву залишено без руху і встановлено строк позивачу для усунення виявлених судом недоліків.

У зв'язку із виконанням позивачем вимог ухвали суду, 22.08.2018 року судом постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі і призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Також даною ухвалою встановлено строк відповідачам для надання відзиву на адміністративний позов.

Через канцелярію суду 31.08.2018 року від Товариства з обмеженої відповідальністю «Рома-М» надійшло клопотання про залучення вказаного Товариства до участі у справі у якості третьої особи без самостійних вимог. Дане клопотання мотивоване тим, що постановлене у справі рішення безпосередньо вплине на права та інтереси юридичної особи, оскільки позивач просить суд визнати протиправними та скасувати Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки бул. Тараса Шевченка, 32, 32-а у Шевченківському районі м. Києва №11728/0/12-3/009-13 від 09.07.2013 року, отримані саме Товариством з обмеженою відповідальністю «Рома-М».

Ухвалою суду від 14.09.2018 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору Товариство з обмеженої відповідальністю «Рома-М» (далі по тексту - третя особа, ТОВ «Рома-М») та запропоновано третій особі у визначений судом строк надати письмові пояснення по суті позовних вимог.

01.10.2018 року Департаментом Держархбудінспекції в м. Києві подано відзив на адміністративний позов, в якому відповідач-2 просить у задоволені адміністративного позову відмовити повністю. Позиція Департаменту Держархбудінспекції в м. Києві мотивована тим, що посадовою особою Департаменту на підставі звернення ТОВ «Міжнародно-діловий центр» було проведено позапланову перевірку дотримання Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час видачі вищезазначених містобудівних умов та обмежень. Підстав для скасування містобудівних умов та обмежень виявлено не було, про що було складено відповідний акт. Представник відповідача-2 стверджує, що лист Департаменту Держархбудінспекції в м. Києві від 08.06.2018 року №10/26-29/0806/07 не є рішенням суб'єкта владних повноважень у контексті положень Кодексу адміністративного судочинства України та носить лише рекомендаційний характер. Крім того, відповідач-2 наголошує на тому, що будь-яких відмов щодо скасування містобудівних умов та обмежень Департаментом позивачу не надавалось, що свідчить про відсутність порушення прав та інтересів позивача у спірних правовідносинах.

Від представника Держархбудінспекції також було подано клопотання про заміну сторони відповідача-2 на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, яке мотивоване тим, що визначений позивачем в якості відповідача-2 Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в м. Києві утворений як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України і не має статусу юридичної особи, у зв'язку з чим не може виступати самостійним учасником адміністративного процесу.

При вирішенні даного клопотання судом враховується наступне.

У відповідності до частини 3 статті 46 Кодексу адміністративного судочинства України відповідачем в адміністративній справі є суб'єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно із визначенням, викладеним у пункті 7 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України суб'єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

З огляду на наведені норми, та враховуючи предмет дослідження у даній справі, суд не вважає за доцільне здійснювати заміну первісного відповідача-2, оскільки у даному провадженні оскаржується відмов, отримана позивачем саме від Департаменту Держархбудінспекції в м. Києві, надана останнім в межах його повноважень.

17.10.2018 року від позивача надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні, яке обґрунтоване тим, що позивач, після отримання відзиву відповідача-2, бажає надати додаткові пояснення в підтвердження своєї позиції.

Розглядаючи вказане клопотання на предмет доцільності його задоволення, судом враховується, що відповідно до пункту 10 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Пунктом 2 частини 6 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Врахувавши зміст клопотання, матеріалів справи, в тому числі і кількість документальних доказів, наданих сторонами, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи за загальними правилами позовного провадження та приходить до висновку, що в задоволенні клопотання має бути відмовлено.

Крім того, судом враховується надходження від позивача 22.10.2018 року відповіді на відзив відповідача, в якому позивачем викладені додаткові доводи щодо предмета доказування.

Так, у відповіді на відзив позивач зазначає про необґрунтованість тверджень інспектора в Акті і твердження Департаменту Держархбудінспекції в м. Києві щодо відповідності наміру забудови земельної ділянки положенням містобудівної документації на місцевому рівні. А оскільки наміри ТОВ «Рома-М» щодо забудови земельної ділянки не відповідали (не відповідають) вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, то відповідач-1 повинен був відмовити у наданні Містобудівних умов та обмежень. Щодо доводів відповідача-2 про те, що ним не приймалось рішення про відмову у скасуванні містобудівних умов, позивач зазначає, що відмовою у скасуванні Містобудівних умов та обмежень є не лист Департаменту від 08.06.2018 року за вих.№10/26-29/0806/07, а те рішення, яке прийняте Департаментом за результатами проведеної перевірки, а саме, рішення «нічого не робити», оскільки жодних порушень ним «не було виявлено». Держархбудінспекцією України у відзиві від 01.10.2018 року, на переконання позивача, не доведено правомірності та обґрунтованості прийнятого Департаментом рішення щодо відмови у скасуванні наданих відповідачем-1 ТОВ «Рома-М» Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

Відповідач-1 - Департамент містобудування та архітектури КМДА своїм правом на надання відзиву на адміністративний позов не скористався.

Ознайомившись із письмово викладеними доводами учасників справи, дослідивши подані документи і матеріали справи, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

17.04.2018 року ТОВ «Міжнародно-діловий центр» направило до Департаменту Держархбудінспекції в м. Києві звернення, в якому просило перевірити викладені у зверненні факти щодо невідповідності наданих Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Товариству з обмеженою відповідальністю «Рома-М» Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки бульв. Тараса Шевченка, 32, 32-А у Шевченківському районі м. Києва №11728/0/12-3/009-13 від 09.07.2013 року містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам - у порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду; скасувати надані Департаментом містобудування та архітектури КМДА Товариству з обмеженою відповідальністю «Рома-М» Містобудівні умови та обмеження земельної ділянки бульв. Тараса Шевченка, 32, 32-А у Шевченківському районі м. Києва №11728/0/12-3/009-13 від 09.07.2013 року - у разі встановлення невідповідності наданих Департаментом містобудування та архітектури Містобудівних умов та обмежень містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам.

В своєму зверненні ТОВ «Міжнародно-діловий центр» наводить наступні порушення, які на його переконання, наявні в Містобудівних умовах та обмеженнях, отриманих ТОВ «Рома-М»:

- не містять показника (числового значення) граничнодопустимої висоти будівлі;

- не містять максимально допустимого відсотка забудови земельної ділянки;

- не містять показника (числового значення) максимально допустимої цільності населення;

- не містять показника (числового значення) відстані від об'єкта, який проектується, до меж червоних ліній та ліній регулювання забудови;

- не містять повної та чіткої інформації щодо планування обмежень;

- не містять показника (числового значення) мінімально допустимої відстані від об'єктів, які проектуються, до існуючих будинків та споруд;

- не містять повних даних щодо документів, які підтверджують право власності або користування всіма земельними ділянками та щодо площі всіх земельних ділянок.

Крім того, у зверненні позивач вказував на те, що наміри ТОВ «Рома-М» щодо забудови земельної ділянки не відповідали вимогам містобудівної документації на місцевому рівні (Генеральному плану м. Києва).

На думку позивача, наведені обставини мали слугувати для Департаменту містобудування та архітектури КМДА підставою для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень (прийняття рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обтяжень). Натомість, Департамент містобудування та архітектури КМДА надав ТОВ «Рома-М» Містобудівні умови та обмеження всупереч містобудівній документації на місцевому рівні, всупереч (з порушенням) приписів ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у відповідній редакції.

Відповідно до наказу Держархбудінспекції від 08.05.2018 року №551 на підставі звернення ТОВ «Міжнародно-діловий центр» від 17.04.2018 року №29/18 та направлення на проведення позапланової перевірки від 14.05.2018 року, у присутності директора Департаменту містобудування та архітектури КМР, посадовою особою Департаменту Держархбудінспекції в місті Києві проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Департаментом містобудування та архітектури КМДА.

За результатами проведеної перевірки 04.06.2018 року складений Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (далі - Акт).

Відповідно до Акта, під час позапланової перевірки встановлено, що Департамент містобудування та архітектури КМДА замовнику - ТОВ «Рома-М» надав містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки «Будівництво, експлуатація та обслуговування офісно-готельного комплексу з житловими апартаментами, об'єктами торгівлі, харчування, з влаштуванням проїзду, підземним паркінгом на бульв. Т. Шевченка, 32, 32-А в Шевченківському районі м. Києва» №11728/0/12-3/009-13 від 09.07.2013 року (надалі - Містобудівні умови та обмеження).

Відповідно до намірів забудови планується будівництво, експлуатація та обслуговування офісно-готельного комплексу з житловими апартаментами, об'єктами торгівлі, харчування, з влаштуванням проїзду, підземним паркінгом.

Відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 року №370/1804 (чинної містобудівної документації), функціональне призначення земельної ділянки - територія громадських будівель та споруд вулиць і доріг.

За висновками інспектора, наміри забудови земельної ділянки на бульв. Т. Шевченка, 32, 32-А в Шевченківському районі м. Києва відповідають положенням відповідно містобудівної документації на місцевому рівні, а Містобудівні умови та обмеження, надані Департаментом, відповідають формі та складу, встановленим Порядком надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 року №109 (чинного на час видачі Містобудівних умов та обмежень) (далі - Порядок 109) та містять за своїм змістом обов'язкові для замовника умови, обмеження та вимоги, зокрема, щодо неухильності дотримання нормативних документів у будівництві.

Листом від 08.06.2018 року №10/26-29/0806/07 Департамент Держархубудінспекції в м. Києві повідомив ТОВ «Міжнародно-діловий центр», що за результатами позапланової перевірки, порушень вимог Порядку №109 не виявлено.

Вважаючи дані висновки такими, що не відповідають дійсним обставинам, а також не погоджуючись із рішенням Департаменту Держархубудінспекції в м. Києві щодо відсутності підстав для скасування Містобудівних умов та обмежень, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим у справі обставинам, суд звертає увагу на наступне.

У відповідності до пункту 8 частини 1 статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - це документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Згідно частини 3 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додаються:

1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію;

2) копія документа, що посвідчує право власності на об'єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації);

3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000;

4) витяг із Державного земельного кадастру.

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовник також додає містобудівний розрахунок, що визначає інвестиційні наміри замовника, який складається у довільній формі з доступною та стислою інформацією про основні параметри об'єкта будівництва.

Цей перелік документів для надання містобудівних умов та обмежень є вичерпним.

Спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Процедуру надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст визначає Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 року №109 (чинний на час виникнення спірних відносин; далі - Порядок).

За пунктом 2.1 Порядку містобудівні умови та обмеження є основною складовою вихідних даних.

Відповідно до частини 8 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об'єкта незалежно від зміни замовника.

Внесення змін до містобудівних умов та обмежень може здійснювати орган, що їх надав, за заявою замовника, на виконання приписів головних інспекторів будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або за рішенням суду.

Скасування містобудівних умов та обмежень здійснюється:

1) за заявою замовника;

2) головними інспекторами будівельного нагляду в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду у разі невідповідності містобудівних умов та обмежень містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам;

3) за рішенням суду.

Відповідно до положень статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно пункту 32 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року №698 (далі - Порядок №698) якщо рішення об'єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Як засвідчують встановлені у справі обставини, за результатами проведеної у відповідності до вимог чинного законодавства перевірки суб'єкта містобудування на предмет дотримання останнім вимог у сфері містобудівної діяльності, зокрема, відповідності отриманих ТОВ «Рома-М» Містобудівних умов та обмежень, Департаментом Держархбудінспекції в м. Києві таких порушень не виявлено, що зафіксовано у відповідному акті перевірки.

Наведене вказує на відсутність у суду правових підстав для визнання протиправними та скасування Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки бул. Тараса Шевченка, 32, 32-а у Шевченківському районі м. Києва №11728/0/12-3/009-13 від 09.07.2013 року надані Департаментом містобудування та архітектури Товариству з обмеженою відповідальністю «Рома-М».

Стосовно вимоги позивача визнати протиправною відмову Департаменту Держархбудінспекції в м. Києві у скасуванні наданих Департаментом містобудування та архітектури КМДА Товариству з обмеженою відповідальністю «Рома-М» Містобудівних умов та обмежень забудови спірної земельної ділянки, суд враховує наступне.

Обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об'єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності, згідно підпункту 3 пункту 15 Порядку №698 є однією із підстав для проведення уповноваженим органом позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 23 Порядку №698 за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки.

Згідно пункту 29 Порядку №698, у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис).

Наведені норми вказують на те, що належним розглядом обґрунтованого звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об'єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності, є саме проведення уповноваженим органом перевірки, за наслідками якої викладені у зверненні обставини можуть бути підтверджені, або виявлено відсутність викладених заявником порушень.

В разі виявлення під час такої перевірки порушень суб'єктом містобудування, уповноваженим органом складаються протокол або припис, які створюють правові наслідки саме для суб'єктів містобудування.

Щодо фізичної чи юридичної особи, яка направила звернення про порушення її прав, визначених законодавством, об'єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності, - свідченням належного забезпечення прав такої особи у спірних правовідносинах є повідомлення уповноваженим органом вказаної особи про наслідки проведеної перевірки.

Отримання такого повідомлення позивачем від Департаменту Держархбудінспекції в м. Києві №10/26-29/0806/07 від 17.06.2018 року, яким доведено до відома ТОВ «Міжнародно-діловий центр» про проведену перевірку і її результати вказує на відсутність в діях Департаменту Держархбудінспекції в м. Києві будь-яких порушень прав та інтересів позивача.

Викладене в своїй сукупності спростовує доводи ТОВ «Міжнародно-діловий центр» щодо спричинення будь-якими рішеннями чи діями відповідачів наслідків, що могли б вплинути на права і інтереси юридичної особи, які мають бути предметом захисту у судовому порядку в разі їх порушення.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 1, 3 частини 2 статті 129 Конституції України та частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оскільки під час судового розгляду справи позивач не конкретизував та не підтвердив належними доказами відповідне порушення суб'єктами владних повноважень його прав або інтересів на момент звернення до суду, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Враховуючи, що за наслідками розгляду справи по суті суд прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення вимог позивача про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії, в силу положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, понесені позивачем судові витрати стягненню за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень не підлягають.

Керуючись ст.ст.3, 5, 7-11, 19, 73-77, 79, 90, 139, 241-246, гл.10 розділу ІІ Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

У задоволені позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародно-діловий центр» відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили у порядку, встановленому в ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду в порядку та строки, визначені ст.ст.293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя: Н.А. Добрівська