Справа № 810/2546/18
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2018-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/2546/18 Суддя (судді) першої інстанції: Лиска І.Г.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Безименної Н.В.,

Кучми А.Ю.

за участю секретаря судового засідання: Прудиус І.С.

представника позивача: Антохов Я.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «АНІКА» на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 09 липня 2018 року про відмову у роз'ясненні ухвали про залишення позовної заяви без руху у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АНІКА» до Києво-Святошинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2018 року позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «АНІКА», звернулось до суду першої інстанції з адміністративним позовом у якому просило:

визнати незаконним та скасувати рішення Києво-Святошинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області №5591/10/10-13-11-02 від 09 жовтня 2017 року;

зобов'язати Києво-Святошинську об'єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Київській області прийняти податкову декларацію Товариства з обмеженою відповідальністю «АНІКА» з податку на додану вартість за звітний (податковий) період календарний місяць вереснь 2017 року з додатками та доповненнями до неї, з введенням до інформаційних баз даних ДФС України відомостей з документів, поданих 09 жовтня 2017 року.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23 травня 2018 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «АНІКА» залишено без руху та встановлено десятиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

18 червня 2018 року до Київського окружного адміністративного суду надійшла заява позивача про роз'яснення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09 липня 2018 року відмовлено у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «АНІКА» про роз'яснення ухвали.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій просить оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права. Зокрема, позивач зазначає, що ухвала про відмову у роз'ясненні ухвали про залишення позовної заяви без руху є такою, що порушує право Позивача на правову визначеність, принцип верховенства права і перешкоджає подальшому розгляду і вирішенню справи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, перевіривши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для задоволення апеляційної скарги на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 09 липня 2018 року, з огляду на таке.

Так, відповідно до ч.1 ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Тобто, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Також, роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Водночас, колегія суддів наголошує, що механізм, визначений цією статтею, не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Як зазначено у пункті 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі» за правовою природою роз'яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз'яснення є його складовою, тому заява про роз'яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз'яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду України від 13 липня 2016 року у справі № 21-5743iп16 та у справі № 21-6440iп16.

Так, заявник фактично просить суд роз'яснити ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 23 травня 2018 року про залишення позовної заяви без руху. В той же час з тексту апеляційної скарги вбачається, що апелянт не згідний з ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23 травня 2018 року про залишення позовної заяви без руху. Так, апелянт зазначає, зокрема, про помилковість висновку суду першої інстанції про заявлення ним в позовній заяві двох окремих позовних вимог немайнового характеру, кожна з яких підлягає оплаті судовим збором, враховуючи, що вимога про зобов'язання відповідача вчинити певні дії спрямована лише на реалізацію захисту права позивача, порушення якого встановлюється при вирішенні першої вимоги (про визнання протиправним й скасування рішення). Таким чином, слід зробити висновок, що Товариство з обмеженою відповідальністю «АНІКА» не згодне з самим судовим рішенням, що є підставою для його апеляційного оскарження.

Поряд із цим, в ухвалі від 23 березня 2016 року (справа 2а-4543/11/2670) Верховний Суд України дійшов висновку про те, що не підлягають роз'ясненню судові рішення, прийняті з процесуальних питань, які не стосуються предмета спору, що виник між сторонами у справі, а лише вказує на ту чи іншу процесуальну дію, прийняту судом у межах наданих йому повноважень.

Оскільки у даному випадку позивач ставить питання про роз'яснення ухвали судді Київського окружного адміністративного суду від 23 травня 2018 року, якою позовну заяву залишено без руху, тобто судового рішення, прийнятого з процесуальних питань, які не стосуються предмета спору, що виник між сторонами у справі, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку про відсутність правових підстав для задоволення вимог заявника, з огляду на невідповідність заяви про роз'яснення судового рішення вимогам статті 254 КАС України.

За таких обставин, висновки суду першої інстанції про відмову у задоволенні заяви про роз'яснення ухвали Київського окружного адміністративного суду від 23 травня 2018 року ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права та дотриманні норм процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, а тому підстав для скасування оскаржуваного судового рішення колегія суддів не вбачає.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 254, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «АНІКА» на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 09 липня 2018 року - залишити без задоволення, а ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 09 липня 2018 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст виготовлено 05.11.2018

Головуючий суддя Л.В.Бєлова

Судді Н.В. Безименна,

А.Ю. Кучма