Справа № 823/1046/18
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2018-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/1046/18 Суддя першої інстанції: О.А. Рідзель
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2018 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Степанюка А.Г.,

суддів - Губської Л.В., Епель О.В.,

при секретарі - Ліневській В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління Державної казначейської служби України у місті Черкасах Черкаської області на проголошене о 10 годині 06 хвилин рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 липня 2018 року, повний текст якого складено 25 липня 2018 року, у справі за адміністративним позовом Департаменту житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради до Управління Державної казначейської служби України у місті Черкасах Черкаської області, треті особи - Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради, Приватне підприємство «Екокрафт-777», про визнання протиправним та скасування попередження, зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

У лютому 2018 року Департамент житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради (далі - Позивач, Департамент житлово-комунального комплексу) звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Державної казначейської служби України у місті Черкасах Черкаської області (далі - Відповідач, УДКС у м. Черкаси), треті особи - Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради (далі - Третя особа-1, Департамент економіки та розвиту), Приватне підприємство «Екокрафт-777» (далі - Третя особа-2, ПП «Екокрафт-777», про:

- визнання протиправним та скасування попередження УДКС у м. Черкасах від 09.02.2018 року №374/4-16 про неналежне виконання бюджетного законодавства;

- зобов'язання УДКС у м. Черкасах зареєструвати бюджетні зобов'язання за договором №78 від 22.03.2017 року та додатковою угодою №2 від 29.12.2017 року, укладеного між Департаментом економіки та розвитку, Департаментом житлово-комунального комплексу та ПП «Екокрафт-777».

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18.07.2018 року позов задоволено частково:

- визнано протиправним та скасовано попередження УДКС у м. Черкасах про неналежне виконання бюджетного законодавства від 09.02.2018 року №374/4-16;

- зобов'язано УДКС у м. Черкасах вирішити питання про реєстрацію бюджетного зобов'язання за договором від 22.03.2017 року №78 та додатковою угодою від 29.12.2017 року №2, укладеними між Департаментом економіки та розвитку, Департаментом житлово-комунального комплексу та ППЕкокрафт-777, з урахуванням правової позиції, наданої судом у цьому рішенні.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань УДКС у м. Черкасах на користь Департаменту житлово-комунального комплексу судовий збір за подання позову в сумі 881,00 грн.

При цьому суд першої інстанції виходив з того, що бюджетне зобов'язання за договором про надання послуг було зареєстровано Відповідачем до кінця бюджетного 2017 року, з обліку не знято і виконано у повному обсязі, а додаткова угода №2 підтверджує зміну умов вже зареєстрованого зобов'язання і має бути зареєстроване за правилами, передбаченими п. 2.8 Порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2012 року №309. Крім того, суд зазначив, що замовником при проведенні публічних закупівель є розпорядник бюджетних коштів, а централізована закупівельна організації (далі - ЦЗО) набуває лише прав замовника, у зв'язку з чим відсутність нормативно-правового акту Кабінету Міністрів України щодо особливостей створення та функціонування ЦЗО жодним чином не впливає на правовий статус Позивача як замовника за договором. Суд першої інстанції, поряд з іншим, критично оцінив посилання Відповідача на обмеження предметів закупівлі Державної установи «Професійні закупівлі» з огляду на різне правове регулювання спірних правовідносин та на листи Мінекономрозвитку України у зв'язку з їх необов'язковим характером.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати його повністю та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю. В обґрунтування своїх доводів зазначив, що суд безпідставно та всупереч ч. 2 ст. 139 КАС України стягнув судові витрати на користь Позивача, оскільки останній є суб'єктом владних повноважень. Стверджував, що суд фактично задовольнив позовні вимоги у повному обсязі. Наголошував, що оскільки в електронній системі закупівель були відсутні договір, річний план закупівель та звіт про результати проведення закупівель по замовнику Департаменту житлово-комунального комплексу, прийняття судом оскаржуваного рішення призведе до порушення законодавства у сфері державних закупівель. Підкреслював, що суд, встановивши, що процедура закупівлі Позивачем не проводилася, не врахував положення ч. 2 ст. 19 Конституції України щодо заборони органам місцевого самоврядування діяти на власний розсуд та неможливості реєстрації бюджетних зобов'язань органами ДКС України за відсутності встановлених Урядом України особливостей створення і діяльності ЦЗО. Зазначав, що суд безпідставно взяв до уваги роз'яснення Департаменту економіки та розвитку положень Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки відповідними повноваженнями наділене лише Мінекономрозвитку України, яке, у свою чергу, неодноразово у своїх листах звертало увагу на передчасність створення ЦЗО. Крім того, звернув увагу, що ДКС України були застосовані заходи впливу на УДКС у м. Черкасах за безпідставну реєстрацію договору, укладеного за наслідками проведення публічних закупівель централізованою закупівельною організацією.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 03.09.2018 року відкрито апеляційне провадження у справі та встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

У відзиві на апеляційну скаргу Департамент економіки та розвитку просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. В обґрунтування своєї позиції зазначає, що процедура закупівлі проведена саме ЦЗО, а не Департаментом житлово-комунального комплексу. При цьому, на думку Третьої особи-1, неприйняття Кабінетом Міністрів України постанови щодо визначення особливості діяльності централізованої закупівельної організації та, як наслідок, порушення останнім принципу належного урядування, не може бути перешкодою в її діяльності з огляду на створення її відповідно до вимог закону. Підкреслює на безпідставності посилання УДКС у м. Черкасах на листи Мінекономрозвитку України з огляду на їх необов'язковий характер. Звертає увагу, що, попри повідомлення про незаконність створення ЦЗО, Відповідач продовжував здійснювати реєстрацію бюджетних зобов'язань.

Департамент житлово-комунального комплексу у відзиві на апеляційну скаргу просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Свої доводи обґрунтовує тим, що відмова УДКС у м. Черкасах є протиправною, оскільки Позивачем повністю дотримано процедуру проведення закупівель, а взяті бюджетні зобов'язання відповідали цільовому призначенню бюджетних коштів. Крім того, підкреслює, що Відповідачем здійснено реєстрацію бюджетних зобов'язань за додатковою угодою №1 від 22.03.2017 року до договору про надання послуг, а тому відмова у реєстрації додаткової угоди №2 від 29.12.2017 року до вказаного договору є протиправною. Наголошує, що здійснення закупівель ЦЗО, а не Департаментом житлово-комунального комплексу, не є порушенням вимог законодавства з огляду на створення її відповідно до рішення Черкаської міської ради.

ПП «Екокрафт-777» у межах встановлених для подачі відзиву на апеляційну скаргу строків його до суду не подав.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.10.2018 року справу прийнято до провадження та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 07.11.2018 року.

У судовому засіданні представник Апелянта доводи апеляційної скарги підтримав та просив її вимоги задовольнити повністю з викладених в останній підстав.

Представник Позивача наполягав на залишенні апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Представник Третьої особи-1 підтримав позицію Позивача та просив залишити без задоволення апеляційну скаргу.

Третя особа-2, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце судового розгляду, у судове засідання не прибула.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників учасників справи, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а рішення суду першої інстанції - скасувати, виходячи з такого.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції встановив, що виконавчим комітетом Черкаської міської ради прийнято рішення від 16.08.2016 року №1022 «Про визначення централізованої закупівельної організації із закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти» (далі - Рішення № 1022), пунктом 1 якого Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради визначено централізованою закупівельною організацією, відповідальною за організацію та проведення процедур закупівель та закупівель за рамковими угодами відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі» (а.с. 17-18).

Пунктом 4 Рішення №1022 відповідальними за підготовку і надання централізованій закупівельний організації річних планів закупівель з додатками, заявок на проведення торгів, а також інших документів, необхідних для проведення торгів в інтересах замовників, зокрема й тих, які є отримувачами коштів міського бюджету, визначено директорів департаментів та, у разі здійснення закупівлі за рахунок коштів, отриманих від господарської діяльності, керівників комунальних підприємств міста.

Департаментом економіки та розвитку 25.01.2017 року оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів з надання послуг щодо ліквідації стихійних сміттєзвалищ та прибирання сміття на території лісопаркових зон та лісів міста (а.с. 19). Згідно протоколу № 29 від 03.03.2017 року переможцем торгів визнано ПП «Екокрафт-777» (а.с. 20).

22.03.2017 року між Департаментом економіки та розвитку (Замовник), Департаментом житлово-комунального комплексу (Платник) та Приватним підприємством «Екокрафт-777» (Постачальник) було укладено договір надання послуг №78 на загальну суму 160 000,00 грн., за умовами якого Постачальник зобов'язується надати, а Платник зобов'язується прийняти і оплатити послуги з утилізації сміття та поводження зі сміттям, у період з березня по грудень 2017 року (далі - Договір, а.с. 22-24).

22.03.2017 року до вказаного Договору було укладено додаткову угоду №1 до договору про надання послуг №78 від 22.03.2017 року (а.с. 25), згідно якої п. 3.1 Договору викладено у наступній редакції: «ціна договору становить 153 070 грн. 00 коп.».

Згідно відмітки на вказаній додатковій угоді № 1 УДКС у м. Черкасах 27.03.2017 року за №4019120/07 було зареєстроване бюджетне зобов'язання за Договором.

Абзацом 3 пункту 1 рішення виконавчого комітету Черкаської міської ради від 16.05.2017 року № 514 «Про внесення змін до рішення виконавчого комітету Черкаської міської ради від 16.08.2016 № 1022 «Про визначення централізованої закупівельної організації із закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти» визначено, що процедури закупівель товарів, робіт і послуг за рахунок коштів міського бюджету, що розпочаті до прийняття рішення виконавчого комітету від 15.05.2017 року № 500 «Про внесення змін до рішення виконавчого комітету Черкаської міської ради від 16.08.2016 № 1022 «Про визначення централізованої закупівельної організації із закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти», завершуються Департаментом економіки та розвитку (а.с. 70).

29.12.2017 року між сторонами Договору укладено додаткову угоду №2 до нього, згідно якої вирішено збільшити фінансування на 2018 рік на суму 30 614,00 грн. (а.с. 26).

Указану додаткову угоду №2 було надано УДКС у м. Черкаси для реєстрації бюджетного зобов'язання, однак, листом від 06.02.2018 року №333/4-07 Відповідач повернув надані документи без виконання (а.с. 27).

Крім того, листом від 09.02.2018 року №374/4-16 Відповідачем направлено Позивачу попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства (а.с. 28).

Як встановлено судом першої інстанції, підставою застосування до Департаменту житлово-комунального комплексу такого заходу впливу стала відсутність в електронній системі закупівель договору про закупівлю, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі по замовнику Департаменту житлово-комунального комплексу, що є порушенням абз. 2 п. 2.2 Порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №309 від 02.03.2012 року, та згідно п. 21 ч. 1 ст. 116 Бюджетного кодексу України є порушенням бюджетного законодавства.

На підставі встановлених вище обставин, здійснивши системний аналіз приписів ст. 2, 22, 43, 48 Бюджетного кодексу України, ст. ст. 1, 36 Закону України «Про публічні закупівлі», а також ряду положень Порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2012 року №309, та інших підзаконних актів, суд першої інстанції прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог з огляду на відсутність в УДКС у м. Черкасах правових підстав для відмови у реєстрації змін до бюджетного зобов'язання.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може погодитися з огляду на таке.

Згідно Положення про управління (відділення) Державної казначейської служби України у районах, районах у містах, містах обласного, республіканського значення, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.10.2011 року № 1280, управління Казначейства відповідно до покладених на них завдань та в установленому законодавством порядку, зокрема, здійснюють реєстрацію та облік бюджетних зобов'язань розпорядників та одержувачів бюджетних коштів; здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, контроль за: дотриманням розпорядниками та одержувачами бюджетних коштів, іншими клієнтами вимог законодавства у сфері закупівель в частині наявності, відповідності та правильності оформлення документів; застосовують або здійснюють заходи впливу за порушення бюджетного законодавства.

Управління Казначейства в установленому порядку мають право: повертати без виконання документи, подані розпорядниками та одержувачами бюджетних коштів, іншими клієнтами і стягувачами у передбачених законодавством випадках; надавати попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства, а також складати протоколи про порушення бюджетного законодавства учасниками бюджетного процесу, на підставі яких зупиняти в межах повноважень, передбачених законом, операції з бюджетними коштами, а також ініціювати призупинення бюджетних асигнувань; звертатись до суду, в тому числі у разі виявлення порушень бюджетного законодавства.

Отже, у межах спірних правовідносин саме на УДКС у м. Черкасах покладені обов'язки з контролю за відповідністю та правильністю оформлення документів у сфері закупівель.

Відповідно до ст. 2 Бюджетного кодексу України бюджетне асигнування - це повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов'язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження (п. 6); бюджетне зобов'язання - це будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, згідно з якими необхідно здійснити платежі протягом цього ж періоду або у майбутньому (п. 7); розпорядник бюджетних коштів - бюджетна установа в особі її керівника, уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов'язань, довгострокових зобов'язань за енергосервісом та здійснення витрат бюджету (п. 47).

Стаття 22 Бюджетного кодексу України передбачає, що для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів.

Приписи ст. 43 БК України визначають, що при виконанні державного бюджету і місцевих бюджетів застосовується казначейське обслуговування бюджетних коштів. Казначейство України забезпечує казначейське обслуговування бюджетних коштів на основі ведення єдиного казначейського рахунку, відкритого у Національному банку України.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 46 БК України однією зі стадій виконання бюджету за видатками є взяття бюджетних зобов'язань.

Відповідно до ч. ч. 1, 7 ст. 48 Бюджетного кодексу розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов'язання та здійснюють платежі тільки в межах бюджетних асигнувань, встановлених кошторисами, враховуючи необхідність виконання бюджетних зобов'язань минулих років, довгострокових зобов'язань за енергосервісом, узятих на облік органами Казначейства України; щодо завдань (проектів) Національної програми інформатизації - після їх погодження з Генеральним державним замовником Національної програми інформатизації.

Порядок здійснення реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань розпорядників бюджетних коштів визначається Міністерством фінансів України.

Порядок реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України затверджено наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2012 року №309 (далі - Порядок №309).

Згідно абз. 2 п. 1.1 Порядку №309 орган Казначейства здійснює реєстрацію та облік бюджетних зобов'язань, бюджетних фінансових зобов'язань розпорядників і одержувачів бюджетних коштів відповідно до Бюджетного кодексу України та з урахуванням вимог Закону України «Про міжнародні договори України», законодавства у сфері закупівель, інших актів законодавства України, що не суперечать бюджетному законодавству, та цього Порядку.

За правилами п. 2.2 Порядку №309 розпорядники бюджетних коштів протягом 7 робочих днів з дати взяття бюджетного зобов'язання подають до відповідного органу Казначейства Реєстр бюджетних зобов'язань розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів за формою згідно з додатком 1 (далі - Реєстр) на паперових (у двох примірниках) та електронних носіях і оригінали документів або їх копії, засвідчені в установленому порядку, що підтверджують факт узяття бюджетного зобов'язання.

За умови взяття бюджетного зобов'язання, за яким застосовується процедура закупівлі товарів, робіт і послуг, розпорядник бюджетних коштів подає з урахуванням законодавства у сфері закупівель до органу Казначейства документи, зазначені в абзаці першому цього пункту, протягом 7 робочих днів з дати оприлюднення звіту про результати проведення процедури закупівлі у разі наявності в обліку органу Казначейства кошторису (плану використання бюджетних коштів) або протягом 7 робочих днів з дати взяття на облік органом Казначейства кошторису (плану використання бюджетних коштів).

Згідно п. 2.9 Порядку №309 органи Казначейства не реєструють:

а) зобов'язання у разі: відсутності у розпорядника бюджетних коштів бюджетних асигнувань, встановлених кошторисом; відсутності документів, які підтверджують факт узяття бюджетного зобов'язання; відсутності затвердженого в установленому порядку паспорта бюджетної програми (крім випадків, у яких законодавством не передбачено його затвердження); невідповідності напрямів витрачання бюджетних коштів бюджетному асигнуванню, паспорту бюджетної програми; відсутності документів щодо закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до законодавства у сфері закупівель; недотримання розпорядниками бюджетних коштів бюджетних повноважень та обмежень, які вводяться законодавчими та іншими нормативно-правовими актами; недотримання вимог щодо оформлення поданих документів;

б) фінансові зобов'язання у разі: відсутності відповідного бюджетного зобов'язання, відображеного у бухгалтерському обліку виконання державного та місцевих бюджетів; відсутності у розпорядника бюджетних коштів фактичних надходжень спеціального фонду; відсутності документів, які підтверджують факт узяття бюджетного фінансового зобов'язання; недотримання вимог щодо оформлення поданих документів; невідповідності фінансового зобов'язання відповідному бюджетному зобов'язанню, відображеному в бухгалтерському обліку виконання державного та місцевих бюджетів; недотримання розпорядниками бюджетних коштів бюджетних повноважень та обмежень, які вводяться законодавчими та іншими нормативно-правовими актами.

У таких випадках органи Казначейства зобов'язання та/або фінансові зобов'язання не реєструють, а застосовують заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, визначені Бюджетним кодексом України.

Надаючи оцінку висновкам УДКС у м. Черкасах щодо порушення Департаментом житлово-комунального комплексу вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та, у зв'язку з цим, Порядку №309, судова колегія вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів:

- до здійснення оплати за договором про закупівлю перевіряє наявність договору про закупівлю, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі, які підтверджують проведення процедури закупівлі, за результатами якої укладено договір про закупівлю;

- вживає заходів з недопущення здійснення платежів з рахунка замовника згідно з узятим фінансовим зобов'язанням за договором про закупівлю у випадках: відсутності або невідповідності встановленим законодавством вимогам необхідних документів, передбачених абзацом другим цієї частини; відміни процедури закупівлі; набрання законної сили рішенням суду про визнання результатів процедури закупівлі недійсними; на період призупинення процедури закупівлі; наявності відповідного рішення органу оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Згідно ст. 36 Закону договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Учасник - переможець процедури закупівлі під час укладення договору повинен надати дозвіл або ліцензію на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання такого дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законодавством.

Забороняється укладання договорів, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель, крім випадків, передбачених цим Законом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов'язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 4) продовження строку дії договору та виконання зобов'язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об'єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі; 5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); 6) зміни ціни у зв'язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв'язку із застосуванням положень частини п'ятої цієї статті.

Дія договору про закупівлю може продовжуватися на строк, достатній для проведення процедури закупівлі на початку наступного року, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в договорі, укладеному в попередньому році, якщо видатки на цю мету затверджено в установленому порядку.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що передумовою реєстрації бюджетного зобов'язання є перевірка наявності договору про закупівлю, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі, які підтверджують проведення процедури закупівлі, за результатами якої укладено договір про закупівлю. При цьому така перевірка повинна обов'язково проводитися до здійснення оплати за договором про закупівлю.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи та було встановлено раніше, у ході перевірки можливості реєстрації бюджетного зобов'язання за додатковою угодою №2 до Договору УДКС у м. Черкасах було встановлено відсутність в електронній системі закупівель договору про закупівлю, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі по замовнику - Департаменту житлово-комунальних послуг. Викладене, на переконання судової колегії, свідчить про те, що подання на реєстрацію бюджетних зобов'язань за Договором та додатком №2 до нього є порушенням вимог Порядку №309.

Крім того, судовою колегією враховується, що за правилами Бюджетного кодексу України та Порядку №309 бюджетні зобов'язання щодо договорів реєструються протягом одного бюджетного періоду та лише на один бюджетний період. При цьому, законодавцем прямо встановлено заборону на продовження строку дії договору у випадку збільшення за наслідками такого продовження суми, визначеної у договорі.

Відтак посилання Департаменту економіки та розвитку на те, що УДКС у м. Черкасах безпідставно відмовило у реєстрації бюджетних зобов'язань за додатковою угодою №2, зареєструвавши зобов'язання за додатковою угодою №1, судова колегія вважає помилковими з огляду на те, що зобов'язання за додатковою угодою були зареєстровані щодо бюджетного періоду - 2017 року, у той час як додаткова угода №2 стосувалася наступного бюджетного періоду - 2018 року.

Відповідно до п. 21 ч. 1 ст. 116 БК України порушенням бюджетного законодавства визнається порушення учасником бюджетного процесу встановлених цим Кодексом чи іншим бюджетним законодавством норм щодо складання, розгляду, затвердження, внесення змін, виконання бюджету та звітування про його виконання, а саме порушення порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов'язань, включаючи необґрунтовану відмову в реєстрації або несвоєчасну реєстрацію бюджетних зобов'язань.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 117 БК України за порушення бюджетного законодавства до учасників бюджетного процесу можуть застосовуватися такі заходи впливу - попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства - застосовується в усіх випадках виявлення порушень бюджетного законодавства. Виявлені порушення бюджетного законодавства мають бути усунені в строк до 30 календарних днів.

Приписи ч. 1 ст. 118 Бюджетного кодексу України визначають, що попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства може застосовуватися учасниками бюджетного процесу, уповноваженими цим Кодексом на здійснення контролю за дотриманням бюджетного законодавства.

З урахуванням наведеного, а також зважаючи на встановлені вище обставини порушення Позивачем порядку реєстрації бюджетних зобов'язань у зв'язку з відсутністю в електронній системі закупівель договору про закупівлю, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі по замовнику, суд апеляційної інстанції вважає помилковими висновки Черкаського окружного адміністративного суду щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог.

Крім того, надаючи оцінку твердженням суду першої інстанції про те, що Відповідачем не надано оцінку та не досліджено наявність належним чином оформлених процедур закупівлі замовником - Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради, як централізованою закупівельною організацією, колегія суддів зазначає, що виходячи з вимог діючого законодавства України, перевіряти дотримання процедур закупівлі Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради не входить в повноваження Управління, так як згідно п. 3 ст. 7 Закону органи, уповноважені на здійснення контролю у сфері закупівель, не мають право втручатися в проведення процедур закупівель.

Відповідно до ст. 1 Закону централізовані закупівельні організації - юридичні особи, що визначаються Кабінетом Міністрів України, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування як замовники, які організовують і проводять процедури закупівель та закупівлі за рамковими угодами в інтересах замовників відповідно до цього Закону. Централізовані закупівельні організації набувають усіх прав та обов'язків замовників, що визначені цим Законом, та несуть відповідальність згідно із законами України. Особливості створення та діяльності централізованих закупівельних організацій встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Разом з тим, суд першої інстанції не врахував, що Кабінетом Міністрів України не затверджено відповідних нормативно-правових актів, які визначають особливості створення та діяльності централізованої закупівельної організації в м. Черкасах.

Відтак, правові підстави здійснення діяльності централізованими закупівельними організаціями, визначеними органами місцевого самоврядування (зокрема, Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради) виникатимуть після затвердження Кабінетом Міністрів України та набрання чинності відповідними нормативно-правовими актами, які визначатимуть особливості створення та діяльності таких організацій.

Таким чином, діючим законодавством України не передбачено проведення процедур закупівлі замовником - Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради як централізованою закупівельною організацією.

При цьому посилання Позивача на порушення Урядом України принципу належного урядування у зв'язку з неприйняттям в установлений Законом місячний строк нормативного акту, який би визначав особливості створення та діяльності централізованих закупівельних організацій, а відтак наявності правових підстав для створення ЦЗО та здійснення через нього публічних закупівель судовою колегією оцінюється критично, оскільки, по-перше, виконання та/або невиконання Кабінетом Міністрів України передбачених Законом обов'язків не охоплюється предметом доказування у даній справі, по-друге, відповідна поведінка орану місцевого самоврядування не узгоджується з положеннями ч. 2 ст. 19 Конституції України.

Аналогічної позиції дотримується і Мінекономрозвитку України у своєму листі від 01.03.2018 року №3302-04/8923-06 (а.с. 94), де вказує на передчасність створення ЦЗО за рішенням виконавчого комітету міської ради. При цьому Апелянт з посиланням на пп. пп. 55-58 п. 4 Положення про Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 року № 459 (далі - Положення №459), обґрунтовано зауважив, що саме на Мінекономрозвитку України покладено обов'язок із надання роз'яснень щодо застосування законодавства у сфері державних закупівель, а також відповідей рекомендаційного характеру у сфері застосування законодавства у сфері закупівель.

Крім того, судом апеляційної інстанції враховується, що постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2016 року № 928 «Про реалізацію пілотного проекту з організації діяльності централізованої закупівельної організації» (далі - Постанова № 928) затверджено Порядок реалізації пілотного проекту з організації діяльності централізованої закупівельної організації в інтересах Секретаріату Кабінету Міністрів України та центральних органів виконавчої влади в рамках реалізації пілотного проекту з організації діяльності централізованої закупівельної організації.

Відповідно до Положення №459 Міністерство економічного розвитку і торгівлі України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державних та публічних закупівель.

У зв'язку з викладеним, на виконання вимог Постанови № 928 наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 12.01.2017 року № 20 визначено державну установу «Професійні закупівлі» відповідальною за виконання функцій централізованої закупівельної організації у рамках пілотного проекту та затверджено перелік товарів і послуг, закупівлю яких може здійснювати централізована закупівельна організація.

Таким чином, на сьогодні чинним законодавством України визначена єдина державна установа «Професійні закупівлі», яка вправі здійснювати функції централізованої закупівельної організації у рамках пілотного проекту.

З урахуванням наведеного суд апеляційної інстанції вважає помилковим твердження Черкаського окружного адміністративного суду про наявність у Департаменту економіки та розвитку правового статусу замовника як ЦЗО, у зв'язку з чим приходить до висновку щодо необґрунтованості позовних вимог.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, зважаючи на встановлену вище наявність правових підстав для прийняття оскаржуваного попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з огляду на встановлені вище факти його порушення, судова колегія приходить до висновку про передчасність твердження Черкаського окружного адміністративного суду про задоволення задоволення позовних вимог, а тому вважає за необхідне рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Приписи п. п. 1, 4 ч. 1 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при ухваленні постанови неповно з'ясовано обставини, які мають значення для справи, а також неправильно застосовані норми матеріального права, що стали підставою для невірного вирішення справи. У зв'язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду - скасувати.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Управління Державної казначейської служби України у місті Черкасах Черкаської області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 липня 2018 року у справі за адміністративним позовом Департаменту житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради до Управління Державної казначейської служби України у місті Черкасах Черкаської області, треті особи - Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради, Приватне підприємство «Екокрафт-777», про визнання протиправним та скасування попередження, зобов'язання вчинити дії - задовольнити повністю.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 липня 2018 року - скасувати.

Прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя А.Г. Степанюк

Судді Л.В. Губська

О.В. Епель

Повний текст постанови складено « 07» листопада 2018 року.