Справа № 640/18278/18
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2018-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

07 листопада 2018 року м. Київ№ 640/18278/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Клочкова Н.В., ознайомившись із позовною заявою і доданими до неї матеріалами ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії України про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 (адреса: 13030, Житомирська обл., Романівський район, с. Мала Токарівка) (надалі - позивач, ОСОБА_1.) до Центральної виборчої комісії України (адреса: 01196, м. Київ, площа Лесі України, 1) (надалі - відповідач, ЦВК України), у якій позивач просить визнати незаконною та скасувати постанову Центральної виборчої комісії від 12.10.2018 року №156 про призначення перших виборів депутатів сільських, селищних, міських голів 23.12.2018 року в частині призначення перших виборів депутатів та селищного голови Романівської об'єднаної територіальної громади Житомирської області об'єднаної з Вільшанською сільською радою Романівського району Житомирської області (надалі - оскаржувана постанова). Підставою позову є незгода позивача із оскаржуваною постановою.

Позовна заява направлена засобами поштового зв'язку 01.11.2018, про що свідчить відбиток штампу поштового відділення.

Позовна заява з матеріалами передана судді Клочковій Н.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу 06.11.2018 р.

Після надходження позовної заяви, суд вирішує питання, в тому числі, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

При визначенні підсудності цієї позовної заяви судом враховано, що в силу ч. 2 ст. 22 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) апеляційному адміністративному суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ, як суду першої інстанції підсудні справи щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності Центральної виборчої комісії.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що з урахуванням позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 23.02.2018 у справі № 875/5/18 (А/9901/135/18), дана адміністративна справа підсудна Окружному адміністративному суду міста Києва, з огляду на наступне.

Згідно ч. 4 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду України, є обов'язковими для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Згідно ч. 5 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду України, враховуються іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Постанова Верховного суду, яка вказана вище, містить наступний висновок: «Системний аналіз наведених норм КАС України дає підстави для висновку, що апеляційному адміністративному суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ, як суду першої інстанції, підсудні справи щодо оскарження виключно тих рішень, дій чи бездіяльності Центральної виборчої комісії, які прийняті, вчинені (допущені) в межах виборчого процесу.».

Верховний суд у справі № 875/5/18 та справі № 826/15181/17 (постанова від 27.04.2018, А/9901/137/18) дійшов висновку про те, що справи щодо оскарження рішень Центральної виборчої комісії, в т.ч. про призначення виборів є такими, що прийняті, вчинені (допущені) поза межами виборчого процесу, якщо позов подано до суду до початку виборчого процесу, визначеного відповідною календарною датою, а тому розглядаються Окружним адміністративним судом міста Києва на підставі ч. 2 ст. 26 КАС України, за місцезнаходженням відповідача.

Відповідно до частини 3 статті 1, частини 1 статті 5 Закону України "Про Центральну виборчу комісію" від 30.06.2004 №1932-IV, комісія є юридичною особою, має печатку із своїм найменуванням. Місцезнаходженням Комісії є столиця України - місто Київ.

Позивачем подано даний адміністративний позов до суду поза межами виборчого процесу, що підтверджується наявним у матеріалах справи конвертом з відміткою штампу від 01.11.2018, отже справа підлягає розгляду Окружним адміністративним судом м. Києва і на таке провадження не поширюються особливості та строки розгляду, передбачені ст. 273 КАС України.

Також, після надходження позовної заяви, суд вирішує питання про відкриття спрощеного або загального позовного провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно з ч. 2 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Судом враховано в даній справі її значення для сторони, обраний та сформульований спосіб захисту, незначну складність справи, незначний обсяг доказів, відсутність необхідності на цій стадії допиту свідків або призначення експертизи, незначну кількість сторін (один позивач та один відповідач), відсутність заперечень позивача щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, а також враховано те, що позивач в заяві просить розглянути справу без його участі.

Пунктом 10 частини 6 статті 12 КАС України встановлено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є також справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком переліку справ, визначених ч. 4 ст. 257 КАС України, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

При цьому, судом встановлено, що даний позов до цього переліку винятків не відноситься.

Отже, враховуючи, що дана справа не підпадає під обмеження, встановлені чинним КАС України, а також незначну складність справи та думку позивача, судом вирішено розглядати дану справу за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Суд звертає увагу позивача на те, що в реквізитах позовної заяви вказано двох фізичних осіб: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 із позначенням «треті особи». Проте, позовна заява не містить обґрунтування щодо того, яким чином рішення в даній справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки.

Згідно ч. 2 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Згідно ч. 4 ст. 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Судом встановлено, що заяву про залучення третіх осіб позивач не подавав, в позовній заяві їх залучення також не аргументовано, не вказано в якості яких саме третіх осіб (із самостійними вимогами або без них, на стороні позивача чи відповідача) їх необхідно залучити. За таких обставин, суд позбавлений можливості залучити ОСОБА_2 та ОСОБА_3, як третіх осіб до участі у справі.

Разом з тим, дані особи не позбавлені права самостійно звернутись із відповідними заявами до суду щодо вступу у справу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 22, 26, 160, 161, 171, 241, 243, 248, 255, 257-262 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії України.

2. Здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

3. Повідомити позивача, що відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Витребувати від позивача власне письмове підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

4. Встановити відповідачу п'ятнадцятиденний термін із дня отримання копії даного судового рішення для подання до суду відзиву на позовну заяву (відзиву) у порядку, визначеному в ст. 162 КАС України.

Попередити відповідача, що неподання відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову, відповідно до частини 4 статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України.

5. Витребувати від відповідача належним чином засвідчену копію Постанови Центральної виборчої комісії від 12.10.2018 року №156 про призначення перших місцевих виборів на 23.12.2018 року.

6. Встановити позивачу триденний термін із дня отримання відзиву відповідача для подання до суду відповіді на відзив у порядку, встановленому в ст. 163 КАС України.

7. Встановити відповідачу триденний термін із дня отримання відповіді на відзив позивача для подання до суду заперечень проти відповіді на відзив у порядку, встановленому в ст. 164 КАС України.

8. Запропонувати третім особам надати до суду пояснення щодо позову або відзиву у триденний строк з дня отримання позову та/або відзиву відповідача на позовну заяву, а також надати докази надіслання (надання) пояснень і доданих до них доказів іншим учасникам справи.

9. Повідомити сторін про необхідність подання разом із відзивом/відповіддю на відзив/запереченнями:

- доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються такий(а, і) відзив/відповідь на відзив/заперечення, якщо такі докази не надано раніше;

- документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву/відповіді на відзив/заперечень і доданих до нього (неї, них) доказів іншим учасникам справи.

10. Також повідомити, що відповідно до ч. 5 ст. 77 КАС України, якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

11. Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала в частині порушення правил підсудності відповідно до частини 1 статті 294 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена в апеляційному за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.В. Клочкова

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud2670/

Інформація про процесуальні права і обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов'язки. Учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов'язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов'язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п'ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв'язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб'єктом владних повноважень, може пред'явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.