Справа № 802/1812/18-а
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2018-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

23 жовтня 2018 р. Справа № 802/1812/18-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Воробйової Інни Анатоліївни,

за участю:

секретаря судового засідання: Кулика В.В.

позивача: ОСОБА_1

представників позивача: ОСОБА_2, ОСОБА_3

представника відповідача : ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом: ФОП ОСОБА_1

до: Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Вінницькій області Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про: визнання незаконною та скасування постанови про накладення штрафу

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулась фізична особа підприємець ОСОБА_1 (далі ФОП ОСОБА_1, позивач) до Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Вінницькій області Державної архітектурно- будівельної інспекції України (далі ДДАБІ у Вінницькій області ДАБІ України, департамент, відповідач) про визнання незаконною та скасування постанови №15/1002-09-869 від 06.06.2018 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

На обґрунтування позову зазначено, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності при будівництві комплексу обєктів торгівлі по вул.Немирівське шосе, б/н на території Вінницько-Хутірської сільської ради Вінницького району Вінницької області, за результатом якої складені акт, протокол та винесено припис.

В подальшому на підставі даних документів прийнято оскаржувану постанову, якою застосовано штраф в сумі 158 580 грн.

При цьому приймаючи спірну постанову відповідач вказав, що позивачем при розробленні проектної документації вказані не чинні норми ДБН, не надано робочого проекту та розмір площі забудови визначено із порушенням ДБН, відтак замовнику передано проектну документацію для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розроблену з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Позивач зазначає, що інспектором при перевірці вказані лише помилки по оформленню документації, які ні в якій мірі не впливають на дотримання технічних, санітарних, протипожежних норм в проектуванні та будівництві даного обєкту. Окремо вказано, що робоча документація до винесення постанови скоригована, в тому числі щодо відсотку забудови. Також, позивач зазначає, що допустила описку пославшись на ДБН, які втратили чинність, при цьому вона не порушила чинні, діючи будівельні норми, технічні санітарні, протипожежні та екологічні вимоги.

За таких обставин, на думку позивача, спірна постанова є незаконною та, відповідно, підлягає скасуванню, у звязку із чим звернулась до суду.

Ухвалою суду від 02.07.2018 р. відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 30.07.2018 р.

30.07.2018 р. ухвалою суду прийнято заяву про зміну підстав позову, продовжено строк підготовчого засідання та відкладено його на 17.09.2018 р.

Підготовчі засідання відкладались на 26.09.2018 р. та 23.10.2018 р. у звязку із витребуванням додаткових доказів.

Протокольною ухвалою від 23.10.2018 р. закінчено підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті в цей же день.

В судовому засіданні позивач та його представники позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини, викладені у заяві про зміну підстав позову.

Представник відповідача проти позову заперечив, посилаючись на наявність порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, виявлених під час проведення перевірки обєкту містобудування, що належить позивачу та зафіксованих у акті перевірки.

Зокрема вказав, що позивачем передано проектну документацію для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розроблену з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил. За таких обставин вважає, припис законним, а доводи позивача необґрунтованими.

Розглянувши матеріали справи дослідивши надані докази, вислухавши пояснення осіб, що беруть участь у справі, суд встановив наступне.

На підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 374 від 23.03.2018 р. та направлення №Я/П-07.05/2 від 07.05.2018 р., головними інспекторами будівельного нагляду інспекційних відділів №1, №2 Департаменту архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області з 10.05.2018 р. по 23.05.2018 р. проведено планову перевірку заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на обєкті будівництва комплексу обєктів торгівлі по вул.Немирівське шосе, б/н на території Вінницько-Хутірської сільської ради Вінницького району Вінницької області.

За наслідком проведеної перевірки складено акт №Т/П-23.05/2, в якому зафіксовані виявлені перевіркою порушення, а саме, зазначено, що проектна документація на будівництво розроблена ФОП ОСОБА_1 та передана замовнику без урахування вимог вихідних даних на проектування та без дотримання будівельних норм чинних на час її передачі.

Відповідно до містобудівних умов та обмежень максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки площею 1012 кв.м складає 34 % (344, 8), однак, у розробленій документації площа забудови складає 347, 6 кв.м. Проектна документація (договір на виконання робіт №17-2-17 від 29.11.2017 ) сформована на підставі Державних будівельних норм (ДБН), що на момент розробки втратили чинність, а саме: ДБН В.11-7-2002 Пожежна безпека обєктів будівництва (втратили чинність 01.06.2017 ); ДБН А 2.2-3-2012 Склад та зміст проектної документації для будівництва (втрата чинності 01.10.2014); ДБН А.3.1 -5-2009 Організація будівельного виробництва (втрата чинності 01.01.2016 р.), СНиП III-4-80 Техніка безпеки в будівництві (втрата чинності 01.04.2012 р.).

Під час перевірки робочого проекту надано не було, а надано лише проект розроблений в одну стадію.

ФОП ОСОБА_1 при проектуванні обєкта порушено п. 9 , підпункту 11.2 пункту 11 Порядку розроблення проектної документації на будівництво обєктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово комунального господарства України від 16.05.2011 р. №45 та вимоги 4.6.1, 4.8 та 8.2 ДБН А 2.2-3.2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво.

За наслідком проведеної перевірки та складеного акту винесено протокол від 23.05.2018 р. та припис №С-23.05/3 від 23.05.2018 р., яким вимагається привести проектну документацію у відповідність до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм , стандартів і правил .

06.06.2018 р. департаментом прийнято постанову №15/1002-09-869 про накладення штрафу на ФОП ОСОБА_1 за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в сумі 158 580 грн.

Не погоджуючись з даною постановою, вказуючи на відсутність зазначених у акті порушень, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Визначаючись щодо позовних вимог, суд керується та виходить з наступного.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі Закон №3038-VI), Закону України Про архітектурну діяльність (далі Закон №687-XIV).

Так, відповідно до статті 10 Закону №687-XIV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

В розумінні частин першої - другої статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на обєктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Більш детально процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначається Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 (далі Порядок №553).

Із положень пункту 2 Порядку №553 випливає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування обєктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (п. 16 Порядку №553).

Відповідно до п. 22 Порядку №553, постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Із положень Закону №3038-VI випливає, що суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Відповідно до частини першої статті 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об'єкт будівництва; проектна організація - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Отже, як видно за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, до проектної організації застосовується штраф.

Оцінюючи доводи відповідача стосовно того, що позивачем складено проектну документацію та передано замовнику без дотримання будівельних норм, суд зазначає про наступне.

В розумінні пункту 1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45 (далі Порядок №45), проектувальник - юридична особа, яка має у своєму складі відповідних виконавців, що згідно із законодавством одержали кваліфікаційний сертифікат, який підтверджує спроможність виконання робіт щодо обєктів відповідного класу наслідків (відповідальності), або фізична особа, яка згідно з законодавством має такий кваліфікаційний сертифікат (далі - сертифікований виконавець). Проектні роботи - роботи, повязані зі створенням проектної документації для обєктів будівництва.

В свою чергу, згідно пункту 11 частин першої статті 1 Закону №3038-VI, проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, обємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси обєктів будівництва.

Відповідно до частини першої статті 31 Закону №3038-VI, проектна документація на будівництво обєктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Так, відповідач зазначає, що позивачем в проектній документації зазначені не діючі норми ДБН. Оцінюючи дані висновки, суд вважає за необхідне вказати на таке.

Правові та організаційні засади розроблення, погодження, затвердження, реєстрації і застосування будівельних норм визначає Закон України Про будівельні норми.

У розумінні статті 1 даного Закону будівельні норми - затверджений суб'єктом нормування підзаконний нормативний акт технічного характеру, що містить обовязкові вимоги у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

В свою чергу, державні будівельні норми - нормативний акт, затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Отже, як видно поняття будівельні норми і державні будівельні норми не є тотожними за своїм змістом визначеннями.

При цьому, як зазначалось вище, відповідальність проектної організації наступає у разі передачі проекту , що розроблений з порушенням будівельних норм, а не зазначення норм ДБН, які на момент розроблення проекту втратили чинність.

На думку суду, помилки допущені позивачем в частині зазначення ДБН , які втратили чинність не свідчать про порушення саме будівельних норм та, що внаслідок забудови за даним проектом виявлено відповідні порушення ДБН. Навпаки, проектна документація розроблена з дотриманням чинних норм та їх не порушує, що не заперечується стороною відповідача.

Стосовно доводів контролюючого органу відносно того, що допустимий відсоток забудови земельної ділянки площею 1012 кв.м має складати 34% (344,8 кв.м.), однак в розробленій та переданій проектній організації вказано 347, 6 кв.м., тобто вище норми, суд звертає увагу на таке.

В пункті 3 розділу Показники до генплану вказано площу забудови 341, 6 м, таку ж площу вказано і в містобудівному розрахунку з техніко- економічними показниками будівництва комплексу обєктів торгівлі, що, в свою чергу, не перевищує максимально допустимого відсотка забудови.

При цьому, в пункті 3.5 Техніко-економічні показники Розділу Пояснювальна записка проекту зазначено площу забудови - 347,6 м, помилково.

Окрім того, суд акцентує увагу, й тому, що навіть виходячи із площі 347, 6 кв., такий не перевищує відсотку 34%, а саме 347, 6:1012=0,343478 кв.м, що після округлення становить 34%.

Так, за математичними правилами округлення до найближчого цілого найбільш часто вживаний метод округлення, при якому число округлюється до цілого, модуль різниці з яким у цього числа мінімальний. У загальному випадку, коли число в десятковій системі округляють до N-ого знаку, правило може бути сформульовано таким чином:

· якщо N+1 знак &?и; 5, тоді N-ий знак зберігають, а N+1 та всі наступні обнуляють;

· якщо N+1 знак ? 5, тоді N-ий знак збільшують на одиницю, а N+1 та всі наступні обнуляють;

Наприклад: 11,9 &gр; 12; ?0,9 &?р; ?1; ?1,1 &gн; ?1; 2,5 &?о; 3.

Відтак, суд не погоджується з доводами сторони відповідача щодо перевищення позивачем межі максимального відсотку забудови, встановленого чинним законодавством.

Оцінюючи висновки контролюючого органу в частині не надання «робочого проекту», а надання саме «проекту» , суд вказує на наступне.

Відповідно до пункту 9 Порядку №45, проектна документація на будівництво обєктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, нормативно-правових актів з охорони праці, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (вимоги щодо створення доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в проектній документації окремим розділом).

Проектна документація, у складі якої відповідно до завдання на проектування можуть бути передбачені черги та пускові комплекси, розробляється на об'єкт будівництва в цілому. Проектна документація стадії Проект або Робочий проект може розроблятись на окрему чергу та бути затвердженою у встановленому порядку, якщо зазначене передбачено завданням на проектування та знайшло відображення у схваленій у встановленому порядку попередній стадії проектування: техніко-економічне обґрунтування (далі - стадія ТЕО), техніко-економічний розрахунок (далі - стадія ТЕР) або Ескізний проект (далі - стадія ЕП).

Підпунктом 11.2 пункту 11 Порядку №45 визначено стадії проектування: для об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), а також комплексів (будов), до яких входять лише обєкти з незначними наслідками (СС1), проектування здійснюється:в одну стадію - стадія «робочий проект» (далі - стадія РП); у дві стадії - для об'єктів невиробничого призначення - стадія ЕП, а для об'єктів виробничого призначення та лінійних обєктів інженерно-транспортної інфраструктури - стадія ТЕР та для обох - стадія РП;

РП є інтегруючою стадією проектування і складається з двох частин - затверджувальної та робочої документації. Склад і зміст затверджувальної частини наведені у додатках Д та Е. Для виконання будівельних робіт видається робоча документація у повному обсязі.

Отже, як видно робочий проект розробляється в одну стадію.

При цьому, суд акцентує увагу, що в проекті розробленому ФОП ОСОБА_1 визначено, що такий розробляється/розроблений в одну стадію, про що також зазначено і в акті відповідача.

Відтак, враховуючи вищевказане, беручи до уваги, що проект розроблено в одну стадію, суд доходить висновку, що позивачем розроблений саме робочий проект, а не проект та помилково вказано назву проект замість робочий проект, що не змінює суті документації.

Також, суд акцентує увагу й на тому, що відповідачем не надано доказів , які б вказували, що проект розроблений ФОП ОСОБА_1 не містить необхідних елементів робочого проекту передбачених Додатком Д Склад проекту (затверджувальної частини РП) на будівництво oб'єктiв невиробничого призначення ДБН А.2.2-3-2014.

За таких обставин враховуючи вищенаведене суд доходить висновку, що порушення визначені в акті перевірки №Т/П-23.05/2 не знайшли підтвердження та спростовані позивачем, а отже оскаржувана постанова є незаконною та, відповідно, підлягає скасуванню.

Окрім того, при вирішені цього спору, суд, відповідно до частин першої-другої статті 6 КАС України керується принципом верховенства права.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так, в рішення Європейського суду з прав людини у справі Брумареску проти Румунії наголошено на необхідності підтримання справедливої рівноваги між загальним інтересом суспільства та захистом основних прав конкретної особи. Необхідну рівновагу не буде забезпечено, якщо відповідна особа несе особистий і надмірний тягар.

Окрім того, рішення ЄСПЛ "Україна-Тюмень" проти України (Ukraine-Tyumen v. Ukraine) від 22 листопада 2007 року, заява 22603/02 є показовим прикладом того, що відповідаючи інтересам суспільства, певна дія, вчинювана органами влади, все одно може порушувати права особи через її непропорційність.

Умови надання компенсації згідно з положеннями відповідного законодавства є значущими для оцінки того, чи оскаржуваний захід зберігає необхідний справедливий баланс, та особливо для визначення того, чи покладає такийй захід непропорційний тягар на заявників ( рішення у справах Святі Чоловічі Монастирі проти Греції (Holy onasteries (The) v. Greece) від 9 грудня 1994 року, серія A № 301-A, p. 35, § 71; Колишній король проти Греції (Former King of Greece), § 89; та рішення Звольски та Звольська проти Республіки Чехія, § 70).

На думку суду, штраф застосований відповідачем порушує права позивача через непропорційний тягар на останнього, а оскаржуване рішення не відповідає критерію, визначеному у частині другій статті 2 КАС України щодо пропорційності, зокрема, прийнято без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване таке рішення.

Так, цей критерій відображає принцип пропорційності (адекватності). Дотримання принципу пропорційності особливо важливе при прийнятті рішень, які матимуть вплив на права, свободи та інтереси особи. Метою дотримання цього принципу є досягнення розумного балансу між публічними інтересами, на забезпечення яких спрямовані рішення субєкта владних повноважень, та інтересами конкретної особи.

Принцип пропорційності передбачає, що здійснення повноважень, як правило, не має спричиняти будь-яких негативних наслідків, що не відповідали б цілям, яких заплановано досягти. Несприятливі наслідки для прав, свобод та інтересів особи внаслідок рішення субєкта владних повноважень мають бути значно меншими від тієї шкоди, яка б могла настати за відсутності такого рішення. Для досягнення суспільно-корисних цілей необхідно обирати найменш шкідливі засоби.

Таким чином принцип пропорційності має на меті досягнення балансу між публічними інтересами та індивідуальним інтересом особи, а також між цілями та засобами їх досягнення.

Однак, оскаржуваним рішенням застосовано санкцію, розмір якої є значно більшим від шкоди яка б могла бути за відсутності рішення навіть у випадку якщо описані порушення мали б місце.

Відповідно до частин першої - другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно із статтею 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб'єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що встановлені у справі обставини підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак, адміністративний позов належить задовольнити повністю.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд вказує, що відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За таких обставин, враховуючи, що позов підлягає задоволенню судові витрати понесені позивачем у даній справі підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Вінницькій області Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

адміністративний позов - задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Вінницькій області Державної архітектурно-будівельної інспекції України №15/1002-09-869 від 06.06.2018 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Стягнути на користь ФОП ОСОБА_1 (вул. Київська, 164/84 м. Вінниця, ідентифікаційний номер за ДРФО - НОМЕР_1) судовий збір в сумі 1762 (однієї тисячі шістдесят дві гривні) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Вінницькій області Державної архітектурно-будівельної інспекції України (вул. Театральна, 14, м. Вінниця).

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ФОП ОСОБА_1 (вул. Київська, 164/84 м. Вінниця, ідентифікаційний номер за ДРФО - НОМЕР_1)

Відповідач: Департамент Державної архітектурно - будівельної інспекції у Вінницькій області Державної архітектурно-будівельної інспекції України (вул. Театральна, 14, м. Вінниця).

Копію рішення у повному обсязі сторони можуть одержати: 05.11.2018 р.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна