Справа № 826/14940/18
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2018-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

07 листопада 2018 року № 826/14940/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Вовка П.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, адміністративну справу
за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Альфа-Метал-Компані»
до третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет споруАнтимонопольного комітету України, Акціонерне товариство «Дніпропетровський стрілочний завод»,
провизнання протиправним та скасування рішення, -

О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Альфа-Метал-Компані» (далі - позивач, ТОВ «Альфа-Метал-Компані») звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Антимонопольного комітету України (далі - відповідач, АКУ), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії відповідача від 15 серпня 2018 року № 8347-р/пк-пз.

Ухвалою суду від 17 вересня 2018 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Публічне акціонерне товариство «Дніпропетровський стрілочний завод».

Позовні вимоги обґрунтовані безпідставністю висновків відповідача, які покладені в основу спірного рішення, у зв'язку з чим останнє, на думку позивача, підлягає скасуванню.

Представник АКУ у відзиві на позовну заяву посилається на те, що спірне рішення є законним та обґрунтованим, тому підстави для задоволення позову відсутні.

Представником Публічного акціонерного товариства «Дніпропетровський стрілочний завод» подано до суду пояснення, в яких він, посилаючись на правомірність висновків відповідача стосовно відсутності з боку третьої особи порушень умов тендерної документації, просить відмовити у задоволенні позову повністю.

У відповіді на відзив представник позивача стверджує про ігнорування пояснень замовника щодо невідповідності пропозиції Публічного акціонерного товариства «Дніпропетровський стрілочний завод» потребам замовника, з огляду на що скаргу задоволено неправомірно, а спірне рішення є незаконним та підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 05 листопада 2018 року, за результатами розгляду заяви відповідача про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження, відмовлено у її задоволенні.

Водночас, ухвалою суду від 05 листопада 2018 року замінено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Публічне акціонерне товариство «Дніпропетровський стрілочний завод» її правонаступником - Акціонерним товариством «Дніпропетровський стрілочний завод») (далі - АТ «Дніпропетровський стрілочний завод»).

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд -

В С Т А Н О В И В:

З матеріалів справи вбачається (т. 1 а.с. 16-21), що 15 серпня 2018 року Постійно діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, розглянувши скаргу АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» від 26 липня 2018 року № UA-2018-06-27-001425-а.а2 (т. 2 а.с. 91-96), щодо порушення замовником (Публічним акціонерним товариством «Укрзалізниця» в особі регіональної філії «Донецька залізниця») порядку проведення процедури закупівлі - «ДК 021:2015 - 34940000-8 Залізничне обладнання/Клема роздільного рейкового кріплення залізничної колії (ПК)», оголошення про проведення якої оприлюднено на веб-порталі уповноваженого органу за №-06-27-001425-а, керуючись ч. 3 ст. 8 та ст. 18 Закону України «Про публічні закупівлі», зобов'язала замовника скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» та рішення про визначення ТОВ «Альфа-Метал-Компані» переможцем за процедурою закупівлі вказаного товару.

Як встановлено судом, згідно з інформацією, розміщеною на веб-порталі уповноваженого органу, тендерні пропозиції подали наступні учасники: АТ «Дніпропетровський стрілочний завод», ТОВ «Альфа-Метал-Компані», ТОВ «Крендлз» та ТОВ «Дніпрозалізничпостачання».

З матеріалів справи видно, що пропозиція АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» відхилена замовником, а переможцем процедури закупівлі визначено ТОВ «Альфа-Метал-Компані».

АТ «Дніпропетровський стрілочний завод», не погоджуючись з рішенням замовника щодо відхилення його пропозиції, звернулось зі скаргою до відповідача, яка була прийнята останнім до розгляду.

Як вбачається з оскаржуваного рішення, у ході розгляду скарги АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» та наданих замовником пояснень, відповідачем встановлена наявність підстав для задоволення скарги частково та прийнято оскаржуване рішення.

За результатами такого розгляду, відповідач в оскаржуваному рішенні встановив, що невідповідності пропозиції АТ «Дніпропетровський стрілочний завод», зазначені у поясненнях замовника, не були підставою для відхилення його пропозиції відповідно до протоколу від 18 липня 2108 року № 18348/1ТМЦ, тому не можуть бути предметом розгляду органу оскарження. Разом з тим, документація не містить окремої вимоги щодо відповідності продукції, яка запропонована учасниками, вимогам саме ДСТУ ГОСТ 22343:2017.

Не погоджуючись з рішенням відповідача від 15 серпня 2018 року № 8347-р/пк-пз, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Аналізуючи доводи позивача, заперечення відповідача, пояснення третьої особи, а також наявні в матеріалах справи докази у їх взаємозв'язку, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України відповідно до ст. 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України від 17.07.1997 № 475/97-ВР та вона набула чинності для України 11.09.1997.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Аналізуючи оскаржуване рішення, суд вказує, що принцип обґрунтованості рішення суб'єкта владних повноважень, відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, має на увазі, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

ЄСПЛ у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01 липня 2003 року, вказано, що орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» ЄСПЛ вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб'єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб'єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб'єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов'язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

Водночас, суб'єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб'єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб'єкта, визначених законом.

При цьому, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб'єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб'єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

В той же час, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п.п. 29, 30 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі», тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 30 названого Закону, замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

З аналізу змісту викладених норм вбачається, що у разі ненадання учасником у складі тендерної пропозиції документів, які вимагались тендерною документацією або у разі надання документів інших, ніж вимагались тендерною документацією, замовник відхиляє таку тендерну пропозицію.

Водночас, згідно з пп. 1.1 п. 1 розділу ІІ Тендерної документації (т. 2 зворотній бік а.с. 179), затвердженої протоколом засідання тендерного комітету від 27 червня 2018 року № 18348/ТМЦ (далі - Тендерна документація), тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.

Відповідно до пп. 7.3 п. 7 розділу ІІ Тендерної документації (т. 2 зворотній бік а.с. 181), при наданні тендерної пропозиції, учасник повинен обов'язково підтвердити відповідність предмета закупівлі технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам, встановленим Замовником у Технічній специфікації (Додаток № 4) та надати документи в підтвердження цього згідно Переліку документів, підтверджуючих відповідність предмета закупівлі нормативно-технічній документації та технічним і якісним характеристикам (Додаток № 5).

Додаток № 4 (т. 2 а.с. 190) до Тендерної документації містить технічну специфікацію, відповідно до якої найменування товару (марка, тип, вид) - клема роздільного рейкового кріплення залізничної колії (ПК), має відповідати технічним характеристикам ГОСТ 22343-90. Також допускається еквівалент, проте усі показники еквіваленту мають бути не гіршими, ніж у товару, зазначеному в цьому переліку, та сумісні для використання. Клема проміжна ПК використовується в роздільних рейкових скріпленнях для прикріплення рейок до залізобетонних і дерев'яних шпал (далі - клема). Клема виготовляється згідно з ГОСТ 22343-90 «Клемма раздельного рельсового скрепления железнодорожного пути. ТУ». Приклад умовного позначення клеми: Клема ПК ГОСТ 22343- 90. Клема має виготовлятися зі смуг, що прокатані зі сталі марок Ст4кп, Ст4сп, Ст4пс згідно з ГОСТ 380.

При цьому, Додаток № 5 (т. 2 а.с. 191-192) містить перелік документів, підтверджуючих відповідність предмета закупівлі нормативно-технічній документації та технічним і якісним характеристикам, відповідно до п. 1 якого учасник у тендерній пропозиції повинен надати документи на підтвердження відповідності продукції вимогам нормативних документів та вказати дані щодо якісних і технічних характеристик предмету закупівлі.

З аналізу змісту вказаних положень Тендерної документації вбачається, що предмет закупівлі - клема роздільного рейкового кріплення залізничної колії (ПК), має відповідати технічним характеристикам ГОСТ 22343-90, у тому числі має виготовлятися зі смуг, що прокатані зі сталі марок Ст4кп, Ст4сп, Ст4пс згідно з ГОСТ 380, на підтвердження чого необхідно надати відповідні підтверджуючі документи, перелік яких міститься в Додатку № 5.

В той же час, у разі, якщо учасник тендерних торгів у складі своєї тендерної пропозиції пропонує еквівалент предмета закупівлі, то він допускається, проте лише за умови, що усі показники еквіваленту не гірші, ніж у товара, зазначеного у вказаному переліку, та сумісні для використання.

При цьому, підтвердженням даних обставин за висновком суду має слугувати нормативно-технічна документація з відповідними технічними і якісними характеристиками (Додаток № 5), у тому числі з даними про те, що запропонована продукція за своїми усіма показниками не гірше, ніж продукція, виготовлена відповідно до ГОСТ 22343-90 та зі смуг, що прокатані зі сталі марок Ст4кп, Ст4сп, Ст4пс згідно з ГОСТ 380, а також сумісна для використання.

З наявного в матеріалах справи протоколу від 18 липня 2108 року № 18348/1ТМЦ (т. 2 а.с. 193) вбачається, що тендерний комітет, розглянувши тендерну пропозицію АТ «Дніпропетровський стрілочний завод», вирішив її відхилити на підставі п. 4 ч. 1 ст. 30 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Разом з тим, дійсно в п. 8 вказаного протоколу, в якості підстави відхилення, вказано невідповідність вимогам тендерної документації, а саме: технічна документація учасника не відповідає ДСТУ ГОСТ 22343:2017.

Судом встановлено, що у вказаному протоколі фактично допущено технічну помилку/описку у році ГОСТу, замість «ГОСТ 22343-90» зазначено «ГОСТ 22343:2017».

Таким чином, в даному випадку відповідач мав можливість та зобов'язаний був перевірити вказані у протоколі обставини з метою належного розгляду скарги, у тому числі з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, як це передбачено ч. 2 ст. 2 КАС України, а не використати формальні підстави, щоб не здійснювати дослідження таких обставин взагалі.

Більше того, замовником надано пояснення з приводу основних причин невідповідності запропонованого товару, про що зазначено у самому спірному рішенні, а саме: клема ПКЛ не відповідає ГОСТу 22343-90; метод виконання клеми ПКЛ - литво зі сталі марок 20Л, 25Л, 30Л, 35Л, 40Л, а клема ПК - зі смуг, що прокатані зі сталі марок Ст4кп, Ст4сп, Ст4пс; невідповідність креслень; механічні властивості матеріалів для виготовлення клем ПК контролюють методом розтягнення, метод контролювання клеми ПКЛ - статичне навантаження; гарантійний строк зберігання клеми ПКЛ - один рік від дати виготовлення, а клеми ПК - необмежений; гарантійний строк експлуатування клем ПК та ПКЛ не менше п'яти років, але відлік гарантійного строку клем ПКЛ починається не пізніше дев'яти місяців від дати надходження клем споживачу. Замовник вказував і про те, що згідно з альбомами креслень матеріалів верхньої будови колії, клема ПК використовується у прямих та кривих ділянках колії зі скріпленням КБ, а клема ПКЛ використовується у скріпленні до стрілочних переводів. Замовник погодився, що клема ПКЛ і клема ПК виконують одну функцію, але з наведених причин клема ПКЛ не є еквівалентом клеми ПК, це є два різних вироби і закуповуються регіональною філією «Донецька залізниця» окремо.

За вказаних обставин, суд вважає, що відповідачем безпідставно не надано оцінки таким поясненням замовника, що також є порушенням вимог ч. 2 ст. 2 КАС України.

Поряд з цим, з веб-порталу уповноваженого органу - веб-сайту публічних закупівель «ProZorro» у розділі «Вимоги про усунення порушення» за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2018-06-27-001425-a та наявної в матеріалах справи роздруківки з вказаного ресурсу (т. 2 зворотній бік а.с. 194) видно, що АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» звернулось з поясненнями щодо відхилення його пропозиції, в яких, посилаючись, зокрема, на підставу відхилення, зазначену у п. 8 названого протоколу, звернуло увагу замовника на те, що Додатком № 4 передбачено надання еквіваленту продукції. Для підтвердження відповідності технічним, якісним та кількісним характеристикам запропонованої продукції у складі своєї пропозиції завантажив на електронний майданчик закупівлі наступні документи: ТУ ПКЛ.pdf; технічна специфікація.PDF; сертиф. кач.pdf; сертифікат відповідності.pdf; серт. сист. управління якістью.pdf; креслення.PDF; договор инспек. контр..pdf; дані на товар.PDF; атестат система упр. якіст..pdf; атестат серт. відп..pdf; атестат лабораторія днсз.pdf; Акт.pdf. Враховуючи викладене, АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» просило замовника надати додаткову інформацію стосовно причини невідповідності пропозиції останнього умовам тендерної документації.

За результатами розгляду таких пояснень, замовником повідомлено (т. 2 зворотній бік а.с. 194) АТ «Дніпропетровський стрілочний завод», що його тендерна пропозиція не відповідає вимогам тендерної документації - Додаток № 4, а саме: предметом закупівлі є «Клема роздільного рейкового кріплення залізничної колії ПК» або еквівалент (усі показники еквіваленту мають бути не гіршими, ніж у товару, зазначеному в технічній специфікації), яка виготовляється згідно з ГОСТ 22343-90; клема має виготовлятися зі смуг, що прокатані зі сталі марок Ст4кп, Ст4сп, Ст4пс згідно з ГОСТ 380, та має відповідати конструкційним розмірам наведеним на рис. 1 тендерної документації.

Так, з тендерної пропозиції та технічної специфікації АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» (т. 1 а.с. 142, 239) видно, що останнім запропоновано клему роздільного рейкового скріплення залізничної колії ПКЛ власного виробництва, яка відповідає технічним характеристикам ТУ У 30.2-2:2014, а не клему роздільного рейкового кріплення залізничної колії (ПК), яка відповідає технічним характеристикам ГОСТ 22343-90.

Поряд з цим, з аналізу змісту тендерної пропозиції АТ «Дніпропетровський стрілочний завод», у тому числі документів, на які останній посилався у зазначених поясненнях, судом не встановлено наявності будь-яких документів та/або відповідних компетентних даних у поданих документах, що запропонований еквівалент предмета закупівлі за усіма своїми показниками не гірше, ніж продукція, виготовлена відповідно до ГОСТ 22343-90 та зі смуг, що прокатані зі сталі марок Ст4кп, Ст4сп, Ст4пс згідно з ГОСТ 380, а також сумісна для використання.

Крім того, відповідно до пп. 1.6.1 п. 1.6 розділу 1 «Технічні вимоги» ТУ У 30.2-2:2014 (т. 1 а.с. 251), клеми виготовляються методом лиття зі сталі марок 20Л, 25Л, 30Л, 35Л та 40Л згідно з ГОСТ 977 (група І), що також не відповідає умовам тендерної документації.

Отже, суд вважає, що замовник обґрунтовано та правомірно прийняв рішення, яке викладено у протоколі від 18 липня 2108 року № 18348/1ТМЦ, про відхилення пропозиції АТ «Дніпропетровський стрілочний завод».

Водночас, суд не може прийняти до уваги посилання позивача на експертний висновок від 14 серпня 2018 року, на технічну документацію та результати порівняльних випробувань клем литих і штампованих роздільного скріплення залізничної колії, а також на протокол від 13 серпня 2018 року № 1839 та анотацію від 13 серпня 2018 року до нього, відповідно до висновку якого клеми штамповані відповідають вимогам ГОСТ 22343-90 «Клемма раздельного рельсового скрепления железнодорожного пути» і можуть бути рекомендовані до використання їх для прикріплення залізних рейок до залізобетонних і дерев'яних шпал колії, а клеми литі не відповідають вимогам ГОСТ 22343-90 «Клемма раздельного рельсового скрепления железнодорожного пути» і не можуть бути еквівалентом клемам штампованим за своїми механічними властивостями, з огляду на те, що предметом спору в межах даної адміністративної справи є рішення відповідача від 15 серпня 2018 року № 8347-р/пк-пз та, відповідно, підстави його прийняття, що і підлягає дослідженню судом, натомість питання відповідності чи ні литих клем вимогам ГОСТ 22343-90 «Клемма раздельного рельсового скрепления железнодорожного пути» знаходиться за межами підстав прийняття спірного рішення, а тому дослідженню не підлягає.

В свою чергу, згідно з ч. 11 ст. 18 Закону України «Про публічні закупівлі», орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються, зокрема: підстави та обґрунтування прийняття рішення.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем грубо порушено не тільки принцип обґрунтованості рішення суб'єкта владних повноважень, а і норми ч. 11 ст. 18 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки ним взагалі не досліджувались підстави відхилення тендерної пропозиції через її невідповідність умовам тендерної документації.

Більше того, в оскаржуваному рішенні відсутнє будь-яке обґрунтування мотивів зобов'язання замовника скасувати рішення про визначення ТОВ «Альфа-Метал-Компані» переможцем за процедурою закупівлі вказаного товару, що також є порушенням, як принципу обґрунтованості рішення суб'єкта владних повноважень, так і норм ч. 11 ст. 18 Закону України «Про публічні закупівлі». В той же час, у скарзі АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» просило лише скасувати рішення, затверджене протоколом від 18 липня 2108 року № 18348/1ТМЦ в частині відхилення тендерної пропозиції та допустити останнього до участі у відкритих торгах, тобто скарга не містить вимоги щодо скасування рішення про визначення ТОВ «Альфа-Метал-Компані» переможцем.

Суд не приймає до уваги посилання АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» на звіт ДП «Науково-конструкторське технологічне бюро колійного господарства Укрзазізниці» від 17 серпня 2005 року по експлуатаційним випробуванням дослідних зразків ливарних підкладок типу КБЛ та клем ПКЛ для роздільного рейкового скріплення з рейками типу Р65 та на лист структурного підрозділу «Дніпропетровське науково-конструкторське технологічне бюро колійного господарства» від 25 липня 2018 року № 13/189, які додані до скарги від 26 липня 2018 року № UA-2018-06-27-001425-а.а2, оскільки, по-перше, вказані документи не були подані в електронному вигляді через електронну систему закупівель на відповідній стадії (подання тендерної пропозиції), як того вимагає Тендерна документація, по-друге, вказаний звіт не містить висновку, що запропонований еквівалент предмета закупівлі за усіма своїми показниками не гірше, ніж продукція, виготовлена відповідно до ГОСТ 22343-90 та зі смуг, що прокатані зі сталі марок Ст4кп, Ст4сп, Ст4пс згідно з ГОСТ 380, а також сумісна для використання, по-третє, хоча зі змісту листа від 25 липня 2018 року № 13/189 і вбачається можливість підтвердити еквівалентність (за тлумаченням словника синонімів Караванського слово «еквівалентний» - «рівнозначний, рівно вартий, рівноцінний, однаковий, цілком такий») клеми ПКЛ за ТУ У 30.2-2:2014 «Клеми роздільного рейкового скріплення залізничної колії. Технічні умови» клемі ПК ГОСТ 22343-90 (ДСТУ ГОСТ 22343-2017), що виготовляється зі штаби прокатної, проте такий лист, у розумінні Тендерної документації, не є нормативно-технічною документацією, яка підтверджує еквівалентність предмета закупівлі за наведеними критеріями.

Також не можуть бути прийняті до уваги судом посилання відповідача, як на підставу правомірності спірного рішення, на те, що відповідно до інформації, розміщеної на веб-порталі уповноваженого органу, пропозиція АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» повторно відхилена замовником, переможцем процедури закупівлі визначено позивача, оскільки прийняття такого рішення не позбавляє позивача права на звернення до суду, якщо він вважає, що рішенням відповідача від 15 серпня 2018 року № 8347-р/пк-пз порушені його права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Приймаючи до уваги викладене у сукупності, суд вважає оскаржуване рішення АКУ від 15 серпня 2018 року № 8347-р/пк-пз необґрунтованим, безпідставним та таким, що підлягає скасуванню.

Згідно з положеннями статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеним вимогам відповідач, як суб'єкт владних повноважень, не довів правомірності винесення оскаржуваного рішення.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню повністю.

За таких умов, судовий збір, сплачений позивачем, стягується відповідно до ч. 1 статті 139 КАС України на його користь за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі - АКУ.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, -

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа-Метал-Компані» (08132, Київська область, Києво-Святошинський район, місто Вишневе, вулиця Київська, 8Д; ) до Антимонопольного комітету України (03680, місто Київ, вулиця Митрополита В. Липківського, будинок 45; ), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Акціонерного товариства «Дніпропетровський стрілочний завод» (49000, місто Дніпро, вулиця Любарського, будинок 181; ), про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель від 15 серпня 2018 року № 8347-р/пк-пз.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа-Метал-Компані» за рахунок бюджетних асигнувань Антимонопольного комітету України понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 762, 00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні).

Рішення відповідно до статті 255 КАС України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма часниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 КАС України.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя П.В. Вовк