Справа № 807/724/16
Суддя: Гудим Любомир Ярославович
Дата ухвалення: 2018-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2018 рокуЛьвів№ 857/78/18

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Гудима Л.Я.,

суддів: Довгополова О.М., Святецького В.В.,

за участю секретаря судового засідання: Гром І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Відділу молоді та спорту Хустської районної державної адміністрації на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 березня 2018 року, головуючий суддя Рейті С.І., судді Луцович М.М., Шешеня О.М., ухвалене о 11:19 год. у м. Ужгород, у справі за адміністративним позовом Відділу молоді та спорту Хустської районної державної адміністрації до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування постанови та припису,-

В С Т А Н О В И В:

В червні 2016 року позивач Відділ молоді та спорту Хустської районної державної адміністрації звернувся із позовом в суд до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просив визнати протиправним та скасувати припис Управління ДАБІ у Закарпатській області про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил №128-П/1007 від 05.05.2016 року; визнати протиправною та скасувати постанову Управління ДАБІ у Закарпатській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №03/1007-1.1/840 від 18.05.2016 року.

В обґрунтування своїх позовних вимог посилався на те, що 05.05.2016 року винесено припис № 128-П/1007 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил, щодо усунення виявлених порушень з самочинного будівництва реконструкції Монастирецької ОСОБА_1 ступенів з переведенням частини приміщень під дошкільний навчальний заклад в с. Монастирець, Хустського району у відповідності до вимог діючого містобудівного законодавства. В подальшому, за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, 18.05.2016 року головним інспектором Управління ДАБІ у Закарпатській області винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким визнано Відділ освіти винним у вчиненні правопорушення передбаченого абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в сумі 130 500,00 грн. Позивач вважав зазначені постанову та припис протиправними, та складеними із порушенням встановленого порядку, що в свою чергу тягне їх необхідність скасування..

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 березня 2018 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, Відділ молоді та спорту Хустської районної державної адміністрації оскаржив його в апеляційному порядку, який, покликаючись на неповне з»ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задовольнити.

Свою апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що відсутність правових підстав для проведення перевірки, недотримання строків її проведення, не пред»явлення службового посвідчення, ненадання направлення для проведення позапланової перевірки під час її здійснення, відсутність у посадової особи повноважень на підписання постанови про накладення штрафу, а також допущені інші порушення процесуального характеру свідчать про протиправність оскаржених припису та постанови, відтак такі підлягають скасуванню.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв»язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 05.05.2016 року Управлінням ДАБІ у Закарпатській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Відділу освіти Хустської РДА, за наслідками якої складено акт №280/1007. За результатами перевірки встановлено, що в ході реконструкції Монастирецької ОСОБА_1 ступенів з переведення частини приміщень від дошкільний навчальний заклад в с. Монастирець, 11, Хустський район, замовником та підрядником самочинно здійснено будівельні роботи з реконструкції Монастирецької ОСОБА_1 ступенів з переведенням частини приміщень під дошкільний навчальний заклад за адресою: с. Монастирець, 11, Хустський район, Закарпатська область без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Реконструкція проводилась без зміни зовнішніх геометричних розмірів в існуючій будівлі за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, що передбачено ч. 4 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Замовником та підрядником, які самочинно здійснили зазначені будівельні роботи порушено п. 2 ч. 1 ст. 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 26 Порядку підготовчих та будівельних робіт затвердженого Постановою КМУ №466 від 13.04.2011 року.

05.05.2016 року головним інспектором Управління ДАБІ у Закарпатській області, відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно відділу освіти Хустської райдержадміністрації.

05.05.2016 року головним інспектором Управління ДАБІ у Закарпатській області, відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, начальнику відділу освіти видано Припис № 128-П/1007 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою про усунення виявлених перевіркою порушень та повідомити Управління ДАБІ в Закарпатській області до 05.08.2016р.

В подальшому, 18.05.2016 року головним інспектором Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Закарпатській області винесено постанову № 03/1007-1.1/840 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої відділ освіти визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 130 500,00 грн.

Відмовляючи в задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що позапланова перевірка та винесені припис і постанова, що є предметом оскарження, проведена у чіткій відповідності до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 та Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи з огляду на наступне.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 року №208/94-ВР, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Як передбачено п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553) передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом, а пункту 7 Порядку 553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об»єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п»яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Пунктом 9 цього Порядку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб»єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об»єкт будівництва.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, безперешкодного доступу на місце будівництва об»єкта та до об»єктів, що підлягають обов»язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов»язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки (п. 11 Порядку №553).

Пунктами 16-21 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб»єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб»єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб»єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб»єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід»ємною частиною такого акта. У разі відмови суб»єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб»єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Підставою для проведення позапланової перевірки стало виявлення факту самочинного будівництва, так як відділ освіти звернувся до Управління ДАБІ у Закарпатській області з листом від 05.04.2016 року №06-393, зі змісту якого встановлено відсутність в Єдиному реєстрі зареєстрованих дозвільних документів на будівництво, тобто виявлено факт самочинного будівництва об»єкта, що стало підставою для проведення позапланової перевірки.

За наслідками перевірки, з метою усунення виявлених порушень позивачу вручено припис від 05.05.2016 року, яким зобов»язано усунути виявлені порушення до 05.08.2016 року. За невиконання припису особи, яким він адресований, несуть відповідальність, передбачену Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до п. 2 Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244, справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Крім цього, цим пунктом передбачено, що накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому-четвертому пункту 2 мають право: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає необґрунтованими доводи апеляційної скарги щодо безпідставності проведення відповідачем перевірки, дії під час проведення такої перевірки, а також ту обставину, що постанову про накладення штрафу підписано не уповноваженою на те особою.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржені припис та постанова винесені правомірно, у відповідності до норм чинного законодавства, через що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими, відтак задоволенню не підлягають.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на викладене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Відділу молоді та спорту Хустської районної державної адміністрації залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 березня 2018 року у справі №807/724/16 без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її проголошення, а у разі складення постанови в повному обсязі відповідно до ст. 243 КАС України - з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя ОСОБА_2
судді ОСОБА_3
ОСОБА_4

Повний текст постанови складено 02.11.2018 року.