Справа № 826/9678/17
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2018-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/9678/17 Головуючий у І інстанції - Шрамко Ю.Т.
Суддя-доповідач - Мельничук В.П.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 листопада 2018 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Мельничука В.П.

суддів: Ісаєнко Ю.А., Лічевецького І.О.,

при секретарі: Гуменюк Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 лютого 2018 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними дій та рішень, скасування рішень,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_2 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просив визнати протиправними дії Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області з проведення перевірки 30.06.2017 року Сектору містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства Кам'янської районної державної адміністрації; визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 30.06.2017 року № 12, винесеного Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області; визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 13.07.2017 року № 4, складену щодо Позивача, винесеної Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що перевірка проведена із порушенням строку її проведення. Строк проведення планової перевірки, відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року № 698, не може перевищувати 20 робочих днів. Натомість, як зазначено у направленні на проведення перевірки, період проведення перевірки: з 01.06.2017 року по 30.06.2017 року, тобто 21 робочий день.

Органом державного архітектурно-будівельного нагляду не повідомлено періоду, за який буде проводитися перевірка, у зв'язку з чим Позивач був позбавлений можливості належно підготуватися до перевірки. Зазначене, на думку Позивача, свідчить про неналежне повідомлення про проведення планового заходу.

Ні перед початком, ні під час проведення перевірки Позивача не ознайомлено із наказом та направленням на перевірку.

Тобто, перевірку проведено із порушенням встановленої нормами законодавства процедури, а тому, як зазначено у позові, результати перевірки не можуть бути об'єктивними.

Крім того, виявлені у ході перевірки порушення фактично не мали місця, оскільки відповідно до чинної на момент видачі Позивачем документів норми, на яку посилався орган державного архітектурно-будівельного нагляду, діяла в іншій редакції, згідно з якою Позивач, видаючи документи, не порушив жодний порядок, адже на час видання містобудівних умов та обмежень замовником будівництва був поданий повний перелік документів.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 лютого 2018 року відмовлено повністю у задоволенні адміністративного позову.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким адміністративний позов задовольнити.

В апеляційній скарзі Позивач не погоджується з рішенням суду першої інстанції, та посилається на порушення судом першої інстанції норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.

Як вбачається з повідомлення про проведення перевірки Відповідач не зазначив період за який проводитиметься перевірка, а відтак Позивач позбавлений був змоги належно підготуватись до перевірки, при цьому не зазначення періоду перевірки, фактично не зазначення переліку питань, які будуть перевірятися є неналежним повідомленням Позивача про проведення планового заходу. Наведене підтверджується також і Законом України «Про основні засади державного контролю та нагляду у сфері господарської діяльності».

Також, Позивач зазначає, що інспектором винесено одночасно і припис і постанову відносно одних і тих самих правопорушень (тобто одночасно притягнуто до відповідальності та винесено та винесено припис про усунення порушень щодо одних і тих самих виданих документів), що суперечить пункту 29 Порядку № 698. Позивач виносячи документи не порушив жодний порядок, оскільки під час видання містобудівних умов та обмежень замовником будівництва був поданий повний перелік документів, у зв'язку з цим Відповідач зобов'язаний був видати містобудівні умови та обмеження. Таким чином, в діях Позивача відсутній склад правопорушення, а тому постанова про притягнення Позивача до відповідальності винесена неправомірно.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги та рішення суду першої інстанції залишити без змін з посиланням на те, що оскаржуване судове рішення відповідає нормам чинного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, на час існування спірних правовідносин Позивач займав посаду завідувача Сектору містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства та будівництва Кам'янської районної державної адміністрації.

30 червня 2017 року посадовими особами Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України було проведено планову перевірку Сектору містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства Кам`янської районної державної адміністрації (далі - Сектор).

За результатами перевірки посадовими особами інспекції було складено 30 червня 2017 року акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

30 червня 2017 року Відповідачем винесено припис № 12 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яким зобов'язано Сектор усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил до 30 серпня 2017 року.

Також, 30 червня 2017 року посадовими особами інспекції складено постанову № 4 по справі про адміністративне правопорушення, якою Позивача визнано винним у вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 534, 00 грн.

Відмовляючи в задоволенні адміністративного позову суд першої інстанції виходив з того, що заявлені Позивачем позовні вимоги є необґрунтованими.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступні обставини.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Повноваження Держархбудінспекції щодо здійснення державного архітектурно- будівельного нагляду визначені ст. 41 Закону, Положенням про Державну архітектурно- будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294 (далі - Положення №294) та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року № 698 (далі - Порядок № 698).

Відповідно до абзацу 4 пункту 3 Положення № 294 основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельник норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності.

За приписами абзацу 5 пп. 2 п. 4 Положення № 294 Держархбудінспекція проводить перевірки законності рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

Згідно з ч.ч. 1-4 ст. 41-1 Закону державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об'єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об'єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до п.п. 2-5 Порядку № 698, нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві і Севастополі (далі - головні інспектори будівельного нагляду) шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

З метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень об'єктів нагляду та об'єктів будівництва, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) письмово ініціювати притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити письмове подання про звільнення посадової особи об'єкта нагляду до органу, який здійснив її призначення;5) вносити письмове подання про позбавлення посадової особи об'єкта нагляду права виконувати певні види робіт до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Так, за приписами пункту 23 Порядку № 698, за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Пунктом 29 вказаного Порядку передбачено, що у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. Разом з протоколом видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник надається керівнику об'єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі, другий залишається у головного інспектора будівельного нагляду, який його видав.

Якщо рішення об'єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень (п. 32 Порядку № 698).

При цьом, відповідно до п. 35 Порядку № 698, головний інспектор будівельного нагляду розглядає справи про правопорушення відповідно до вимог закону та за результатами їх розгляду виносить постанови за формою, встановленою Мінрегіоном.

У той же час, відповідальність за порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством, надання таких документів з порушенням установленого порядку, містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил, порушення строків надання замовникові висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких висновків (звітів) з порушенням установленого порядку, а також вимагання під час проведення експертизи документів, не передбачених законодавством, визначена ч. 3 ст. 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Положеннями статті 244-6 КУпАП визначено, що від імені органу державного архітектурно-будівельного нагляду розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (ч.ч. 3-5 ст. 96-1, ч. 3 ст. 188-42 КУпАП).

Згідно з статтею 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. За відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Судом першої інстанції встановлено, що наказом Держархбудінспекції від 23 березня 2017 року № 454 затверджено план перевірок діяльності уповноважених органів містобудування та архітектури на ІІ квартал 2017 року.

Строк перевірки Сектору встановлено з 01 червня 2017 року до 30.06.2017 року, що підтверджується витягом з плану перевірок діяльності уповноважених органів містобудування та архітектури на II квартал 2017 року (а.с. 102).

Листом від 10.05.2017 року № 1023-4.5/435 Управління держаної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області повідомило Сектор про проведення планової перевірки, що підтверджується наявними у матеріалах справи копіями листа та рекомендованого повідомлення про вручення.

30 травня 2017 року складено направлення на проведення планової перевірки № 25, строк дії якого: з 01 червня 2017 року по 30 червня 2017 року.

Як з'ясовано судом першої інстанції та підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, посадовими особами держаної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, з урахуванням приписів п. 12 Порядку № 698, перед початком проведення планової перевірки пред'явлено службові посвідчення та направлення на проведення планової перевірки.

Пр цьому, Позивача ознайомлено із направленням про проведення планової перевірки від 30 травня 2017 року № 25, що підтверджується особистим підписом Позивача на оригіналі направлення на проведення планової перевірки, а саме «Ознайомлений ОСОБА_2.» та особистий підпис (копія направлення з вказаною відміткою наявна у матеріалах справи). Позивачеві також було надано копію направлення.

Тобто, з урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з судовм першої інстанції, що твердження Позивача щодо не ознайомлення останнього, ані перед початком перевірки, ані під час проведення перевірки із направленням є спростованими.

30 червня 2017 року, за результатами проведеної перевірки, посадовими особами Управління держаної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (далі - акт перевірки) та протокол про адміністративне правопорушення від 30 червня 2017 року № 4 (далі - протокол №4), а також, оскаржуваний припис від 30 червня 2017 року № 12.

З актом перевірки та приписом Позивача ознайомлено та вручено йому особисто їх примірники, про що свідчить особистий підпис Позивача на вказаних документах.

Проте, Позивач відмовився від отримання протоколу № 4, зі змістом та своїми правами був ознайомлений, про що зроблено відповідну відмітку у протоколі № 4.

У зв'язку з цим, вказаний протокол Управлінням держаної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області направлено на адресу Позивача рекомендованим листом від 30 червня 2017 року № 1023-4-11.14/664 зі зворотнім повідомленням про вручення за штрих-кодовим ідентифікатором 524.

Зазначений лист Позивачем отримано 04 липня 2017 року (а.с. 83).

У протоколі № 4 зазначено місце, дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення, а саме 13 липня 2017 року об 11 год. 00 хв., місце розгляду справи: Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області за адресою: 18002, м. Черкаси, вул. Небесної Сотні, 31/1.

За результатами проведеної перевірки, керуючись пунктом 32 Порядку № 698, посадовою особою Управлінця державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області прийняті відповідні рішення про зупинення та скасування рішень об'єкта нагляду, що порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Зазначені рішення направлено на адресу об'єкта нагляду рекомендованим листом від 06 липня 2017 року № 1023-4.5/687 та отримані останнім 11 липня 2017 року, що підтверджується зворотнім повідомлення про вручення (а.с. 88).

Однак, Позивач на розгляд справи про адміністративне правопорушення не з'явився.

Відповідно до 268 КУпАП та враховуючи наявність інформації про своєчасне повідомлення Позивача про місце, дату і час розгляду справи, відсутність будь-яких клопотань від останнього стосовно відкладення розгляду справи про адміністративне правопорушення, 13 липня 2017 року прийнято оскаржувану постанову, якою Позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 96-1 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8534,00 грн.

Примірник оскаржуваної постанови Позивачу направлено рекомендованим листом від 13 липня 2017 року № 1023-4.5/714, який отримано Позивачем 20 липня 2017 року, що підтверджується наявною у матеріалах справи копією рекомендованого повідомлення про вручення (а.с. 91).

Щодо порушення строків проведення планової перевірки, на які посилається Позивач, колегія суддів зазначає наступне.

План перевірок діяльності уповноважених органів містобудування та архітектури на II квартал 2017 року, як вже зазначено вище, затверджено наказом Держархбудінспекції від 23.03.2017 року № 454. Строк проведення перевірки Сектору: з 01 червня 2017 року до 30 червня 2017 року.

У той же час, статтею 73 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України), визначений перелік святкових та неробочих днів.

Так, відповідно до ст. 67 КЗпП України у випадку, коли святковий або неробочий день (ст. 73) збігається з вихідним днем, вихідний день переноситься на наступний після святкового або неробочого.

У червні 2017 року, згідно із зазначеними статтями КЗпП України були наступні святкові і неробочі дні: святковий день - 28 червня (День Конституції України) та неробочий день - 04 червня (Трійця).

Ураховуючи, що неробочий день 04 червня 2017 року збігався з вихідним днем, згідно зі ст. 67 КЗпП України, вихідний день було перенесено на наступний день.

Тобто, період проведення планової перевірки склав 20 робочих днів, що відповідає п. 9 Порядку № 698.

Щодо позбавлення Позивача змоги підготуватися до перевірки, колегія суддів зазначає таке.

Пунктом 11 Порядку № 698 передбачено, що Держархбудінспекція не пізніше ніж за сім календарних днів до дня проведення планової перевірки надсилає об'єкту нагляду письмове повідомлення рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення із зазначенням строків проведення перевірки та періоду, за який проводитиметься перевірка.

Так, Управлінням держаної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, з урахуванням вимог вказаного вище пункту Порядку № 698, повідомлено Сектор про проведення планової перевірки рекомендованим листом з повідомленням про вручення від 10 травня 2017 року № 1023-4.5/435, тобто фактично за 21 календарний день до початку проведення перевірки.

Планова перевірка тривала 20 робочих днів, а саме з 01.06.2017 р. до 30.06.2017 р., з дотриманням встановлених п. 9 Порядку № 698 строків. Під час проведення перевірки здійснювалася фотофіксація.

У ході проведення перевірки позивачем були надані посадовим особам Управління держаної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області всі матеріали, необхідні для проведення перевірки.

Таким чином, ураховуючи вищезазначене, твердження Позивача про те, що його було позбавлено можливості підготуватися до перевірки є безпідставними.

Шодо посилання Позивача про те, що суд першої інстанції мав врахувати положення Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», яким на момент проведення перевірки посадові особи забов`язані були керуватись, в частині дотримання термінів повідомлення про планову перевірку та надання відповідно до Закону переліку питань, які мали б розглядатися під час перевірки, колегія суддів зазначає таке.

Позивач не враховує той факт, що він не є господарюючим суб'єктом, його діяльність не є господарською діяльністю в розумінні України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Позивач є посадовою особою - державним службовцем уповноваженого органу архітектури та містобудування, а саме завідувачем сектору містобудування, архітектури» житлово - комунального господарства та будівництва Кам'янської районної державної адміністрації.

Так, об'єкт нагляду - Сектор містобудування, архітектури, житлово- комунального господарства та будівництва Кам'янської районної державної адміністрації, який є структурним підрозділом районної державної адміністрації підзвітним і підконтрольним голові цієї адміністрації Департаменту містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства Черкаської обласної державної адміністрації.

Також, посилання Позивача про те, що посадовою особою Відповідача неправомірно складено протокол за виявлене порушення і винесено припис про усунення виявлених порушень, адже мало би бути складено або протокол, або внесено припис, на думку колегії суддів є небгрунтованим, з огляду на таке.

Відповідно до п. 23 Порядку № 698, за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Згідно з п. 29 Порядку № 698, у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5.

Зазначеними пунктами Порядку № 698 визначений перелік та форми документів, які складаються за результатом перевірки та не встановлено умов щодо складання лише певних документів (протоколу або припису) в залежності від виду порушення.

Пунктом 32 Порядку № 698 встановлено, що якщо рішення об'єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Тобто, посадовими особами Відповідача було правомірно складено протокол про адміністративне правопорушення щодо Позивача, оскільки було встановлено порушення, які неможливо усунути, тобто були відсутні підстави для зупинення рішень об'єкту нагляду.

Також, правомірно внесено припис про усунення виявлених порушень, а дію самих рішень було зупинено.

Таким чином, за результатами перевірки головним інспектором будівельного нагляду крім акта, протоколу та припису були прийняті також рішення від 06 липня 2017 року № 942-996 щодо скасування та зупинення дії рішень об'єкта нагляду, які видані з порушенням вимог містобудівного законодавства.

Крім того, рішення (про скасування чи зупинення) не було оскаржено об'єктом нагляду.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 року № 109 було затверджено Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, (далі - Порядок № 109; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Цим Порядком було визначено процедуру надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст.

Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, у свою чергу, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року № 103, (далі - Порядок № 103; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Цей Порядок розроблений відповідно до ст.27 Закону і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб'єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

Частиною 3 статті 96-1 КУпАП (у редакції до діяла від 10.06.2017 року) передбачена відповідальність посадових осіб за порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством, надання таких документів з порушенням установленого порядку, містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил, порушення строків надання замовникові висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких висновків (звітів) з порушенням установленого порядку, а також вимагання під час проведення експертизи документів, не передбачених законодавством.

Також, частиною 3 статті 96-1 КУпАП (у редакції, що діяла до 10.06.2017 року) передбачалась відповідальність посадових осіб за порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких документів з порушенням встановленого порядку, а також вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством.

Ураховуючи зазначене частина 3 статті 96-1 КУпАП у редакції до 10.06.2017 року та після 10.06.2017 року передбачала та передбачає відповідальність за порушення допущені порушником під час провадження містобудівної діяльності.

Судом першої інстанції встановлено, що до відповідальності Позивача притягнуто внаслідок виявлення у ході перевірки, а саме: Позивач видав будівельний паспорт від 16.01.2017 року № 1 з порушенням, а саме будівлі розміщені за лінією забудови: видав будівельний паспорт від 31.01.2017 року № 2 з розміщенням будівель по червоній лінії, що є порушенням.

Крім того, містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - МУО), від 31.03.2017 року № 1 оформлено з порушенням додатку до Порядку № 109, а саме: в МУО виключено п. 13 «вимоги щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших мало мобільних груп населення». В пакеті документів для отримання МУО від 31.03.2017 року № 1 надано правовстановлюючі документи на земельну ділянку, які не засвідчені в установленому порядку. У пакеті документів також відсутній ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки та не надано викопіювання з топографо-геодезичного плану в масштабі 1:2000.

Колегія суддів звертає увагу на те, що по суті виявлених порушень Позивачем, окрім того, що органом державного архітектурно-будівельного нагляду застосовано норму в іншій редакції, ніж була чинною, обставин, які б свідчили про недопущення з його боку порушення норм законодавства, не повідомлено.

Зокрема, як обумовлено п. 2.2 розділу ІІ Порядку № 109, для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовником додаються: засвідчена в установленому порядку копія документа про право власності (користування) земельною ділянкою; ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки (у довільній формі); викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; кадастрова довідка з містобудівного кадастру (у разі наявності); черговий кадастровий план (витяг із земельного кадастру - за умови відсутності містобудівного кадастру); фотофіксація земельної ділянки (з оточенням); містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва.

Згідно з додатком до Порядку № 109, МУО повинні містити п. 13 «вимоги щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення» (додаток із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 20.05.2013 р. №199).

Відповідно до п. 2.1, п. 2.3, п. 2.4 розділу ІІ Порядку № 103, видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Дослідивши зміст Порядку № 109 та Порядку № 103 суд першої інстанції дійшов правильного висновку про правильність висновків перевірки, з чим погоджується колегія суддів.

Отже, при здійсненні заходів архітектурно - будівельного нагляду посадовими особами Держархбудінспекцїї України виконувалися повноваження, визначенні чинним містобудівним законодавством та у спосіб, встановлений вищезазначеними нормативними актами.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстаці про необґрунтованість заявлених Позивачем вимог, а тому відсутні правові підстави для задоволення адміністративного позову.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Положеннями ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглянувши доводи Позивача, викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 лютого 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: В.П. Мельничук

Судді: Ю.А. Ісаєнко

І.О. Лічевецький

Повний текст складено 01.11.2018 року.