Справа № 357/11319/18
Суддя: Ярмола О. Я.
Дата ухвалення: 2018-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий - суддя Ярмола О. Я. ,

при секретарі - Ліщинська О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Біла Церква залі суду № 5, справу за адміністративним позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимира Леонідовича про визнання протиправними та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з даним позовом мотивуючи тим, що ОСОБА_2 отримав 17.12.2012 року будівельний паспорт № НОМЕР_1 на будівництво сараю розміром 3,20м.х4,50м., а його співвласник житлового будинку ОСОБА_1 в 2006 році збудувала прибудову до житлового будинку вхідного тамбуру, як зазначено в технічному паспорті виготовленому Білоцерківським бюро технічної інвентаризації 31.10.2006 року. На підставі вимог ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» позивачі отримали дозвіл на побудову на власній земельній ділянці сараю та позивачі подали повідомлення про початок виконання будівельних робіт до департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, але повноваження Департаменту були передані до Білоцерківської міської ради і позивачі 01.08.2018 року знову подали повідомлення про початок виконання будівельних робіт на реєстрацію до відділу ДАБК Білоцерківської міськради. Відповідач листом від 30.08.2018р. відмовив позивачам у реєстрації повідомлення в зв'язку із тим, що не повністю була зазначена інформація щодо місця розташування об'єкта будівництва. Але, при цьому, відповідач призначив перевірку достовірності даних наведених у поданому 01.08.2018р. повідомленні про початок будівельних робіт. Перевірка встановила, що прибудова до житлового будинку експлуатується і це стало підставою відповідачу вважати, що в повідомленні про початок виконання будівельних робіт зазначені недостовірні дані. Позивачі зазначають, що інформація, щодо експлуатації об'єкта будівництва, формою /Постанова КМУ №466 від 13.04.2011р./ повідомлення про початок виконання будівельних робіт не передбачена, а інших роз'яснень своєї відмови реєструвати повідомлення - відповідач не надає. А для того, щоб позивачі подали на реєстрацію декларацію про готовність до експлуатації об'єкту будівництва потрібно, щоб було зареєстрованим їх повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Позивачі вважають, що відповідач незаконно притягнув їх до адміністративної відповідальності, оскільки вони не вчиняли порушень, передбачених ч.8 ст. 96 КУпАП, а тому просять визнати протиправними та скасувати постанови від 29.08.2018 року № А-2908/1, № А-2908/2 по справах про адміністративне правопорушення винесені начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимиром Леонідовичем.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2, згідно довіреності в справі, підтримала позовні вимоги.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена належно, подала суду заяву де просила проводити розгляд справи без її участі, позов підтримала.

Відповідач Дорогань В.Л. -начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради позов не визнав, подав відзив на позов.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, оглянувши матеріали справи, суд вважає що позов підлягає до задоволення.

Так, по справі встановлено, що позивачі є співвласниками житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами під АДРЕСА_1

Позивачами надано суду копію Технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_1. Паспорт виготовлено 31.10.2006 року де зазначено вже наявність сараю та прибудови до існуючого житлового будинку в 2006 році.

Встановлено, що позивач ОСОБА_2 отримав в управлінні містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради 17.12.2012 року будівельний паспорт № НОМЕР_1 на будівництво сараю розміром 3,20м.х4,50м. (а.с.18).

Також, 07.08.2015 року Управління містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради за реєстраційним №180 від 17.12.2012 року видало будівельний паспорт на будівництво сараю розміром 3,20м.х4,50м. та будівництво прибудови розміром 3,26 х2,60 м. до існуючого житлового будинку (а.с.11).

Встановлено, що позивачі 01.08.2018 року подали повідомлення про початок виконання будівельних робіт для реєстрації до Відділу ДАБК БМР (а.с.26-27).

Відділ ДАБК БМР 30.08.3018 року листом відмовив позивачам у реєстрації повідомлення в зв'язку із тим, що не повністю зазначена інформація щодо місця розташування об'єкта будівництва. Наведене підтверджено листом відповідача (а.с.29).

Встановлено, що відповідач призначив позапланову перевірку достовірності даних зазначених у повідомленні.

Як було встановлено в судовому засіданні, 15.08.2018 року посадовими особами відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради за результатами проведення позапланової перевірки на об'єкті: «Будівництво сараю розміром 3,20x4,50 м та будівництво прибудови розміром 3,26x2,60 м до існуючого житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1, було складено Акт щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №1 від 15.08.2018 р., №2 від 15.08.2018 р., припис про усунення порушень № С-1508/1, припис про усунення порушень №01508/2 від 15.08.2018 р., протокол про адміністративне правопорушення № 1-Л-А-1508/1 від 15.08.2018, протокол про адміністративне правопорушення № 1-Л-А-1508/2 від 15.08.2018 та винесено Постанову №А- 2908/1 по справі про адміністративне правопорушення від 29.08.2018 року та Постанову №А-2908/2 по справі про адміністративне правопорушення від 29.08.2018 року в яких встановлено, що позивачами на власній земельній ділянці за адресою по АДРЕСА_1 виконуються будівельні роботи з будівництва сараю розміром 3,20x4,50м та прибудови розміром 3,26x2,60м до існуючого житлового будинку відповідно до будівельного паспорта №180 виданого Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради 17.12.2012 року (Коригування від 06.08.2015 року №62/15) та повідомлення про початок виконання будівельних робіт поданого до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області у 2015 році. Отже, відділом ДАБК Білоцерківської міськради були виявлені наступні порушення: на момент перевірки об'єкт будівництва експлуатується без введення його в експлуатацію.

Встановлено, що відповідач вказав на подачу позивачами недостовірних даних в повідомленні про початок виконання будівельних робіт вх. №0108/1155 від 01.08.2018, чим вони порушили ч.8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», та відповідачем було притягнуто позивачів до адміністративної відповідальності, визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.8 ст.96 КУпАП , піддано адміністративному стягненню у вигляді штрафу в розмірі 4250грн., на кожного.

При вирішенні спору суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУкраїни від 23.05.2011 року за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно- будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, шодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки у відповідності до абз.2 п.18 Порядку №553.

Відповідно до Порядку прийняття закінчених будівництвом об'єктів, затвердженої постановою КМУ від 13.04.2011 року (із змінами внесеними від 21 жовтня 2015 року N 880. від 16 грудня 2016 року N 1060, від 7 червня 2017 року N 409), пунктом 8 передбачено, що експлуатація об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Відповідно до п. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», також, передбачено що експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється. Частина восьма статті 39 із змінами, внесеними згідно із Законом № 5496-VI від 20.11.2012.

В акті перевірки та приписах відповідачем зазначено, що на момент перевірки об'єкт будівництва експлуатується без введення його в експлуатацію. Хоча, в цьому акті перевірки та приписах не зазначено, який саме об'єкт експлуатується позивачами. Представник позивача в судовому засіданні пояснювала, що введення в експлуатацію прибудови та сараю на території домоволодіння позивачів не передбачено законодавством, а тому жодних порушень з боку позивачів не було.

Відповідно до ст. 27 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Згідно ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки і споруди. Основні положення», прибудова - це вид реконструкції, при якій збільшується площа будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішніх стін будинку.

А тому роботи, проведені позивачами щодо прибудови до існуючого житлового будинку, вважаються реконструкцією, оскільки при цьому збільшуються геометричні розміри будівлі.

Крім того, штрафні санкції за експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів не прийнятих в експлуатацію передбачені в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності та вдосконалення державного регулювання у сфері містобудівної діяльності» від 22.12.2011 року, чинність яких виникла з січня 2012 року, а позивачі збудували сарай-гараж і користуються ним з 2006 року, що слідує з технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок.

Як було вказано вище, позивачів притягнуто до адміністративної відповідальності на підставі ч.8 ст.96 КУпАП, згідно якої - Експлуатація об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, -

тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно Наказу Міністерства Регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 03.07.2018 року за №158 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 серпня 2018 р. за № 976/32428) «Про затвердження Порядку проведення технічного обстеження і прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, будівель і споруд сільськогосподарського призначення, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельній ділянці відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт» пунктом п.7 передбачено, що до власників (користувачів) земельних ділянок, які відповідно до пункту 9 розділу V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» подали документи про прийняття в експлуатацію об'єктів, штрафні санкції за виконання будівельних робіт без отримання документів, що дають право на їх виконання, та за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, не застосовуються.

А відповідно до п. 9 роз. V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Орган державного архітектурно-будівельного контролю безоплатно протягом 10 робочих днів з дня подання заяви власниками (користувачами) земельних ділянок, на яких розміщені об'єкти будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельній ділянці відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт, за результатами технічного обстеження приймає в експлуатацію:

Абзац перший пункту 9 розділу V в редакції Закону № 2363-VIII від 22.03.2018\

збудовані у період з 5 серпня 1992 року до 9 квітня 2015 року індивідуальні (садибні) житлові будинки, садові, дачні будинки загальною площею до 300 квадратних метрів, а також господарські (присадибні) будівлі і споруди загальною площею до 300 квадратних метрів;

Абзац другий пункту 9 розділу V в редакції Закону № 2363-VIII від 22.03.2018\

збудовані до 12 березня 2011 року будівлі і споруди сільськогосподарського призначення.

Абзац третій пункту 9 розділу V в редакції Закону № 2363-VIII від 22.03.2018\

Порядок прийняття в експлуатацію таких об'єктів і проведення технічного обстеженнявизначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. При цьому технічне обстеження індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів включно, господарських (присадибних) будівель і споруд загальною площею до 100 квадратних метрів включно проводиться в ході їх технічної інвентаризації з відповідною відміткою в технічному паспорті.

До власників (користувачів) земельних ділянок, які відповідно до цього пункту подали документи про прийняття в експлуатацію збудованих без дозволу на виконання будівельних робіт об'єктів будівництва, штрафні санкції за виконання будівельних робіт без отримання документів, що дають право на їх виконання, та за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, не застосовуються.

Пункт 9 розділу V в редакції Законів № 5496-VI від 20.11.2012, № 92-VIII від 13.01.2015\

Питання щодо прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів було вперше врегульовано постановою Кабінету Міністрів України від 5.08.1992 року №449, однак ця постанова стосувалася лише об'єктів державного замовлення. Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не включених до державного замовлення, мав визначатися Радою Міністрів Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями за погодженням з Міністерством інвестицій і будівництва. З дня набрання чинності у листопаді 1994 року Закон «Про відповідальність за правопорушення сфері містобудівної діяльності» (№ 208/94-ВР), стаття 1 якого встановлювала відповідальність за правопорушення у сфері містобудування, не передбачав відповідальності за експлуатацію або використання об'єктів містобудування, не прийнятих в експлуатацію. Вперше таке положення закріплено у цьому Законі 24 жовтня 2000 року шляхом доповнення частини першої зазначеної статті абзацом, що встановлював відповідальність за експлуатацію або використання будинків чи споруд після закінчення будівництва без прийняття їх державними приймальними (технічними) комісіями (Закон України від 21.09.2000 року № 1988-ІІІ).

19.01.2012 року згідно із Законом України від 22 грудня 2011 року № 4220-VI Закон № 208/94-ВР викладено у новій редакції, пункт 6 частини другої статті 2 якої передбачає, що суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації.

Відповідно до статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.

У своєму Рішенні від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99 Конституційний Суд України зазначив, що за закріпленим у наведеній статті Конституції України принципом дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

В контексті хронології правового регулювання спірних відносин поняття «експлуатація не прийнятого в експлуатацію об'єкта» не може тлумачитись як триваюче правопорушення. Змістом цього правопорушення є невиконання обов'язку із введення в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта містобудування до початку його експлуатації. Суспільна небезпека такого правопорушення насамперед полягає не в недотриманні встановленого правопорядку, а в небезпеці, яка може мати місце в результаті відсутності контролю за безпечністю побудованого об'єкта містобудування з початку його використання.

Такий висновок зроблено ВС України по справі № 21-433а13 від 04.03.3014року.

Даючи аналіз вищезазначеному по даному спору, суд приходить до висновку що встановлення нового Порядку оформлення документів про прийняття в експлуатацію об'єктів, не є підставою для застосування санкцій за дії, які на момент, коли вони мали місце (2006р.), за попереднього правового регулювання не були правопорушенням. Крім того, як було вже зазначено вище, відповідно до ч.8 Порядку власників (користувачів) земельних ділянок, які відповідно до пункту 9 розділу V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» подали документи про прийняття в експлуатацію об'єктів, штрафні санкції за виконання будівельних робіт без отримання документів, що дають право на їх виконання, та за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, не застосовуються.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

А як вказано вище, безспірних доказів того, що в діях позивачів є склад адміністративного правопорушення, за вчинення якого позивачів було піддано адміністративній відповідальності, суду не було надано, так само й не доведено наявність суспільної небезпеки такого правопорушення, яке насамперед полягає не в недотриманні встановленого правопорядку, а в небезпеці, яка може мати місце в результаті відсутності контролю за безпечністю побудованого об'єкта /сараю, прибудови до житлового будинку/ з початку його використання.

А тому, суд вважає за можливе визнати протиправними та скасувати постанову від 29.08.2018 року № А-2908/1 по справі про адміністративне правопорушення винесену начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимиром Леонідовичем, відповідно до якої визнано винним ОСОБА_2 у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.8 ст. 96 КУпАП та постанову від 29.08.2018 року № А-2908/2 по справі про адміністративне правопорушення винесену начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л., відповідно до якої визнано винною ОСОБА_1 за ч.8 ст. 96 КУпАП.

Керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.ст.96, 245, 247, 280,293 КУпАП, ст.ст. 90, 122, 242-246, 286, 293 КАС України, суд-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити .

Визнати протиправною та скасувати постанову від 29.08.2018 року № А-2908/1 по справі про адміністративне правопорушення винесену начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимиром Леонідовичем, відповідно до якої визнано винним ОСОБА_2 у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.8 ст. 96 КУпАП та піддано штрафу.

Визнати протиправною та скасувати постанову від 29.08.2018 року № А-2908/2 по справі про адміністративне правопорушення винесену начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимиром Леонідовичем, відповідно до якої визнано винною ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.8 ст. 96 КУпАП та піддано штрафу.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 10 днів з дня проголошення.

СуддяО. Я. Ярмола