Справа № 2140/1636/18
Суддя: Гомельчук С.В.
Дата ухвалення: 2018-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2018 р.м. ХерсонСправа № 2140/1636/18

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гомельчука С.В.,

при секретарі Воронцовій К.С.,

за участю:

представника позивача - Стрижньової К.О.,

представника відповідача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_3, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4 про зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області (далі позивач, ГУ ДСНС у Херсонській області) звернулося до суду з адміністративним позовом до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 (далі відповідач, ФОП ОСОБА_3.), у якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить суд зобов'язати позивача забезпечити доступ до її об'єкта за адресою: АДРЕСА_2 для здійснення заходів перевірки пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту уповноваженим працівникам підрозділів ГУ ДСНС України у Херсонській області, при цьому надати позивачу всі необхідні документи для здійснення перевірки пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту за вказаною адресою і забезпечити присутність уповноважених осіб відповідача при здійсненні перевірки.

Позовні вимоги обґрунтовані наступними обставинами. Так, 30 липня 2018 року головним інспектором Голопристанського РВ ГУ ДСНС України у Херсонській області майором служби цивільного захисту Власенком Ф.А. на підставі заяви гр. ОСОБА_6 від 22 червня 2018 року, погодження Державної регуляторної служби України на проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) від 13 липня 2018 року на здійснення позапланової перевірки, посвідчення № 159 від 23 липня 2018 року, та відповідно до наказу ГУ ДСНС у Херсонській області від 25 липня 2018 року № 157 було здійснено вихід за адресою: АДРЕСА_1 для проведення позапланової перевірки додержання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки субєктом господарювання ФОП ОСОБА_3 В результаті виходу головного інспектора на місце проведення перевірки, останнім складено Акт про недопущення до проведення позапланової перевірки від 30 липня 2018 року. Підставою для складення наведеного акта є неприбуття належним чином повідомленого керівника субєкта господарювання на місце проведення перевірки при тому, що останнім не було уповноважено на участь у перевірці іншу особу. Відтак, згідно п. 5 р. 3 наказу ДСНС України № 13 від 11 січня 2018 року, яким затверджено «Методичні рекомендації з ведення службової документації щодо планових (позапланових) перевірок», позивач вважає за необхідне зобовязати відповідача забезпечити доступ до обєкта за адресою: АДРЕСА_2 для здійснення заходів перевірки пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту уповноваженим працівникам підрозділів ГУ ДСНС України у Херсонській області, при цьому надати позивачу всі необхідні документи для здійснення перевірки і забезпечити присутність уповноважених осіб відповідача при її проведенні, що і стало підставою для звернення до суду.

30 серпня 2018 року вирішено відкрити провадження у справі, здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 26 вересня 2018 року. Проте, розгляду справи не відбулось, так як з 03 вересня 2018 року по 05 жовтня 2018 року головуючий суддя по справі перебував на лікарняному. Відтак, ухвалою від 10 жовтня 2018 року розгляд справи призначено на 22 жовтня 2018 року.

13 вересня 2018 року до суду подано відзив.

Зі змісту відзиву вбачається, що відповідач не погоджується із позицією, викладеною в позові з огляду на наступне. Відповідач наголошує на тому, що відповідно до заяви ОСОБА_6 від 22 червня 2018 року, погодження Державної регуляторної служби України від 13 липня 2018 року наказу відповідача № 157 від 25 липня 2018 року позапланова перевірка мала проводитись за адресою АДРЕСА_2. Проте, з посвідчення головного інспектора від 27 липня 2018 року № 159 та з Акта про недопущення до проведення позапланової перевірки від 30 липня 2018 року вбачається, що уповноважена посадова особа відповідача здійснила вихід з метою проведення перевірки кафе ФОП ОСОБА_3 саме за адресою: АДРЕСА_2. В той же час за вказаною адресою знаходиться приміщення кафе «Колізей», що належить на праві власності ОСОБА_6 (в подальшому ОСОБА_4.), тобто особі, яка є ініціатором проведення перевірки обєкта позивача. Таким чином, враховуючи наведене, а також той факт, що підставою для звернення до суду з метою забезпечення доступу до проведення перевірки згідно п. 5 р. 3 наказу ДСНС України № 13 від 11 січня 2018 року, яким затверджено «Методичні рекомендації з ведення службової документації щодо планових (позапланових) перевірок» є саме недопущення до проведення перевірки за адресою вказаною у наказі, яким вона встановлена, при тому, що наведений факт має бути оформлений відповідним Актом, позивач вважає, що підстави для задоволення позовних вимог відсутні. Відповідач вважає, що Державною службою України з надзвичайних ситуацій та Державною регуляторною службою України порушено порядок подання та погодження проведення позапланового заходу, встановленого наказом № 56/5 від 20 січня 2017 року «Про затвердження форми та порядку надання погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення субєктом господарювання її законних прав», тому проведення перевірки обєкта позивача є незаконним. Крім того, відповідно до п. 1 Розпорядження Кабміну від 10 березня 2017 року № 169-р «Про скасування деяких наказів міністерств та інших центральних органів виконавчої влади», яке набрало чинності 21 травня 2017 року, скасовано накази міністерств та інших центральних органів виконавчої влади як такі, що не відповідають Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за переліком згідно з додатком 1, а саме скасовано пп. 1 п. 1 наказу МВС України від 02 листопада 2015 року № 1337 яким затверджено Порядок проведення планових (позапланових) перевірок щодо додержання субєктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. Відтак, на момент звернення з даним позовом до суду (10 серпня 2018 року) ГУ ДСНС у Херсонській області не має законних підстав заявляти позовні вимоги щодо зобовязання відповідача забезпечити допуск посадових осіб до здійснення позапланової перевірки обєкту. Враховуючи викладене, позивач просить суд залишити позов без задоволення.

22 жовтня 2018 року залучено до участі в розгляді даної справи ОСОБА_4 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору та оголошено перерву в судовому засіданні. Залучення мотивоване тим, що гр. ОСОБА_4 є власником кафе-бару, розташованого за адресою: АДРЕСА_2, в той час як саме відносно цього обєкта складено Акт про недопущення до перевірки, який у свою чергу став підставою для звернення ГУ ДСНС до суду з позовом до ФОП ОСОБА_3 Розгляд справи призначено на 26 жовтня 2018 року.

У судове засідання, 26 жовтня 2018 року сторони зявилися.

Представник позивача позовні вимоги підтримав і просив їх задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві (з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог).

Представник відповідачів проти позову заперечив і просив відмовити в його задоволенні з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши доводи представників сторін, зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заяви по суті, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 22 червня 2018 року гр. ОСОБА_6 звернувся до ГУ ДСНС у Херсонській області із заявою про здійснення перевірки незаконної капітальної споруди ФОП ОСОБА_3, розташованої за адресою: АДРЕСА_2.

Розглянувши звернення Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04 липня 2018 року № 26-10210/261, 13 липня 2018 року Державною регуляторною службою України погоджено проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі звернення фізичної особи про порушення її законних прав субєктом господарювання ФОП ОСОБА_3 Адреса обєкта перевірки в погодженні не значиться.

25 липня 2018 року начальником ГУ ДСНС у Херсонській області підписано наказ «Про проведення позапланових перевірок», яким скеровано головному інспектору Голопристанського ГУ ДСНС України в Херсонській області майору служби цивільного захисту Власенку Ф.А. з 30 по 31 липня 2018 року здійснити позапланову перевірку на підставі звернення гр. ОСОБА_6 про порушення вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки на території та приміщеннях літнього кафе ФОП ОСОБА_3, за адресою: АДРЕСА_2.

27 липня 2018 року начальником Голопристанського РВ ГУ ДСНС у Херсонській області підписано посвідчення на проведення перевірки, яким уповноважено головного інспектора Власенка Ф.А. на проведення перевірки приміщень літнього кафе ФОП ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 на предмет відповідності вимогам законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

30 липня 2018 року головним інспектором Власенком Ф.А. складено Акт про недопущення до проведення планової (позапланової) перевірки. Згідно змісту наведеного Акта вбачається, що вихід на перевірку здійснено за адресою: АДРЕСА_1. Місцем складання Акта вказано відповідну адресу. Документ підписаний головним інспектором Голопристанського РВ ГУ ДСНС Власенком Ф.А. та представником Голопристанського РВ національної поліції Присяжним С.С.

Позивач вважає, що перешкоджання відповідачем субєкту владних повноважень у проведенні перевірки може призвести до небезпеки для здоровя і життя людей, що і стало підставою для звернення до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Правовідносини, які виникли між сторонами у даних правовідносинах регулюються положеннями Конституції України, Постанови Кабінету Міністрів України «Положення про Державну службу з надзвичайних ситуацій України» від 16 грудня 2015 року № 1052 (далі Постанова № 1052), Указу Президента України «Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій» від 16 січня 2013 року № 20/2013 (далі Указ № 20/2013), Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗ України), Наказу Державної служби з надзвичайних ситуацій України, яким затверджено положення «Про Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Херсонській області» від 18 серпня 2014 року № 474 (далі Наказ № 474), Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877 V (далі Наказ № 877), Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 03 листопада 2016 року № 1728-VIII (далі - Закон № 1728), наказ Державної регуляторної служби «Про затвердження форми та Порядку надання погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення субєктом господарювання її законних прав» від 20 січня 2017 року №т 56/5 (далі Порядок № 56/5), наказу ДСНС України № 13 від 11 січня 2018 року, яким затверджено Методичні рекомендації з ведення службової документації щодо планових (позапланових) перевірок (далі Наказ № 13).

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон № 877.

Статтею 1 Закону № 877 визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до Указу № 20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України.

Згідно Постанови № 1052, одним із основних завдань ДСНС України є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно рятувальних служб. Аналогічне положення закріплено у частині 1 ст. 64 КЦЗ України.

Крім того, статтею 67 КЦЗ України передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

У свою чергу, частиною 2 ст. 64 КЦЗ України та Наказом № 474 (в редакції наказу ДСНС України від 21 вересня 2017 року № 507) встановлено, що ДСНС України реалізує свої повноваження безпосередньо через свої територіальні органи, зокрема і через Головне управління ДСНС України у Херсонській області (далі позивач, Головне управління) та Іванівський районний сектор Головного управління ДСНС у Херсонській області (далі Районний сектор).

Враховуючи вказане, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області є територіальним органом центрального органу виконавчої влади, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а тому воно наділене повноваженнями здійснювати державний нагляд (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і звертатись до суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Вирішуючи питання щодо дотримання позивачем порядку проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), суд зазначає наступне.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 6 Закону № 877 однією з підстав для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоровю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобовязані предявити керівнику чи уповноваженій особі субєкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Субєкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не предявили документи, передбачені цим абзацом.

Згідно положень п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 1728 до 31 грудня 2018 року позапланові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються органами державного нагляду (контролю), зокрема, з підстави, передбаченої частиною другою цієї статті (за погодженням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності (далі - Державна регуляторна служба).

Позаплановий захід державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення субєктом господарювання її законних прав проводиться органом державного нагляду (контролю) за погодженням Державної регуляторної служби (ч. 2 ст. 3 Закону №1728).

Відповідно до п. 3 р. 1 Порядку № 56/5 для отримання погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення субєктом господарювання її законних прав орган державного нагляду (контролю) протягом пяти робочих днів з дня надходження такого звернення подає ДРС копію відповідного звернення та лист з обґрунтуванням необхідності проведення такого заходу (далі - звернення органу державного нагляду (контролю)).

Для погодження орган державного нагляду (контролю) подає Державній регуляторній службі копію відповідного звернення фізичної особи та обґрунтування необхідності проведення перевірки. Державна регуляторна служба розглядає подані документи та надає погодження або вмотивовану відмову у наданні погодження протягом пяти робочих днів з дня надходження відповідних документів (ч. 3 ст. 3 Закону № 1728).

Як вже встановлено судом, за результатами розгляду звернення Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04 липня 2018 року № 26-10210/261, Державною регуляторною службою України 13 липня 2018 року погоджено проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі звернення гр. ОСОБА_6 (отримано органом державного нагляду 22 червня 2018 року згідно штампу за вх. № Б-29) про порушення його законних прав субєктом господарювання ФОП ОСОБА_3 В заяві фізичної особи адресою обєкта проведення перевірки вказано: АДРЕСА_2. Адреса обєкта перевірки в погодженні не значиться.

Враховуючи наведені норми законодавства, якими встановлено пятиденний строк на подання та погодження позапланового заходу, та зважаючи на факти отримання звернення фізичної особи 22 червня 2018 року, звернення органу державного нагляду до ДРС України лише 04 липня 2018 року, погодження ДРС України на проведення заходу 13 липня 2018 року (матеріали справи не містять відомостей, які свідчать про дату отримання ДРС України звернення органу державного нагляду), суд доходить висновку про порушення строків подання та погодження позапланового заходу, спрямованого на проведення перевірки території та приміщень літнього кафе ФОП ОСОБА_3

Крім того, згідно приписів ст. 4 Закону № 1728 державна регуляторна служба зобовязана до початку проведення органами державного нагляду (контролю) заходів державного нагляду (контролю) оприлюднити на своєму офіційному веб-сайті погодження на проведення таких заходів. Проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) без оприлюднення погодження Державної регуляторної служби забороняється.

Суд зауважує на тому, що матеріали справи не містять доказів оприлюднення на офіційному веб-сайті погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі звернення гр. ОСОБА_6, що також свідчить про порушення порядку проведення позапланового заходу.

Встановлюючи факт недопущення позивача до проведення позапланової перевірки, суд наголошує на наступному.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону № 877 державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Як передбачено положеннями ст. 7 Закону № 877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки (ч. 1). На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, імя та по батькові і засвідчується печаткою (ч. 2). У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначається, зокрема, місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід (ч. 3). Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу (ч. 4). Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику субєкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання. Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею (ч. 5). За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт (ч. 6).

Згідно матеріалів справи позивачем видано Наказ «Про проведення позапланових перевірок» від 25 липня 2018 року № 157, яким скеровано здійснити позапланову перевірку на території та приміщеннях літнього кафе ФОП ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2.

Натомість, у посвідченні на проведення перевірки від 27 липня 2018 року, підписаного начальником Голопристанського РВ ГУ ДСНС у Херсонській області, яким уповноважено головного інспектора Власенка Ф.А. на проведення позапланового заходу, адресою обєкта перевірки вказано: АДРЕСА_1.

В той час, як згідно договору купівлі продажу від 24 вересня 2018 року (зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 991) та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 24 вересня 2018 року, обєкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_1, належить саме гр. ОСОБА_4.

Статтею 10 Закону № 877 передбачено, що субєкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо зокрема, посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

З огляду той факт, що адреса місцезнаходження субєкта господарювання, яка зазначена у посвідченні від 27 липня 2018 року не відповідає тій, що вказана у наказі від 25 липня 2018 року №157, суд вважає, що відповідне посвідчення на проведення перевірки не відповідає вимогам ч. 3 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Наведене свідчить на користь висновку про те, що головний інспектор Голопристанського РВ ГУ ДСНС у Херсонській області, який діяв на підставі посвідчення на проведення перевірки від 27 липня 2018 року № 159 не міг бути допущений до проведення перевірки приміщень літнього кафе ФОП ОСОБА_3, у звязку із невідповідністю цього посвідчення вимогам Закону № 877.

При цьому, згідно змісту Акта про недопущення до проведення позапланової перевірки від 30 липня 2018 року головним інспектором здійснено вихід для проведення позапланового заходу за адресою: АДРЕСА_1, де відповідно до встановлених вище обставин розташоване нерухоме майно, що перебуває у власності гр. ОСОБА_4

Таким чином, посилання позивача на факт недопущення головного інспектора до проведення перевірки обєкта нерухомості ФОП ОСОБА_3, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 не підтверджується письмовими доказами, наявними у матеріалах справи, що у свою чергу дає підстави вважати про безпідставність такого посилання.

Пунктом 5 р. 3 Наказу № 13 визначено, що посадові особи ДСНС України або її територіальних органів під час здійснення мають право звертатися у встановленому законом порядку до суду у випадку недопущення посадових осіб ДСНС України або її територіальних органів до проведення перевірки в цілому чи до окремих приміщень обєкта перевірки, яка здійснюється в установленому законодавством порядку, з вимогою щодо зобовязання субєкта господарювання забезпечити допуск до здійснення перевірки в цілому або частини приміщень обєкта перевірки.

Аналіз наведеної норми дає підстави для висновку про те, що обовязковими умовами звернення відповідних органів до суду із позовом про зобовязання субєкта господарювання забезпечити допуск до здійснення перевірки є зафіксований факт недопущення посадових осіб ДСНС України або її територіальних органів до проведення перевірки, яка здійснюється в установленому законодавством порядку.

Враховуючи встановлене судом порушення позивачем порядку проведення позапланового заходу, та зважаючи на те, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами факт недопущення посадової особи територіальних органів ДСНС України до проведення позапланової перевірки обєкта нерухомості відповідача, суд вважає позовні вимоги необґрунтованими.

Твердження відповідача про відсутність у позивача права звертатися до суду із даним позовом, посилаючись на п. 1 розпорядження Кабміну «Про скасування деяких наказів міністерств та інших центральних органів виконавчої влади» від 10 березня 2017 року № 169-р, судом не беруться до уваги, так як позивач обґрунтовуючи свою вимогу щодо зобовязання позивача забезпечити доступ до обєкта перевірки посилається на положення наказу ДСНС України № 13 від 11 січня 2018 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно висновку ЄСПЛ у справі «Свято Михайлівська Парафія проти України», висловленого в рішенні від 14 червня 2007 року заява № 77703/01 в національному праві має бути засіб юридичного захисту від свавільних втручань органів державної влади в права, гарантовані Конвенцією. Визначення дискреційних повноважень, якими наділені органи державної влади в сфері основоположних прав, у спосіб, що фактично робить ці повноваження необмеженими суперечило б принципу верховенства права.

Сутність принципу правової визначеності Європейський суд визначив як забезпечення передбачуваності ситуації та правовідносин у сферах, що регулюються. Як зазначив Європейський суд у справі Evone van Duyn v. Home Office, принцип правової визначеності означає, що зацікавленості особи повинні мати змогу покладатись на зобовязання, взяті державою, навіть якщо такі зобовязання містяться в законодавчому акті, який загалом не має автоматичної дії.

Оцінюючи наявні докази, суд дотримується позиції, вказаної у рішенні Європейського суду з прав людини, яку він висловив у пункті 53 рішення у справі Федорченко та Лозенко проти України, відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення поза розумним сумнівом.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2 ст.74 КАС України).

На підставі ч. 1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Проаналізувавши надані сторонами докази та норми чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що позивач, який є суб'єктом владних повноважень, свою позицію не довів та не обґрунтував. Натомість, відповідач довів безпідставність позовних вимог.

Враховуючи викладене, суд вважає позовні вимоги необґрунтованими, а позов таким, що має бути залишений без задоволення.

Таким чином, керуючись статтями 2, 9, 12, 14, 139, 241 - 246, 205, 255 КАС України, суд

вирішив:

У задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області (, 73000, м. Херсон, вул. Молодіжна, 6) до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 (рнокпп НОМЕР_1, 73000, АДРЕСА_1), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4 (рнокпп НОМЕР_2, АДРЕСА_3) про зобов'язання вчинити певні дії відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П'ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 31 жовтня 2018 р.

Суддя Гомельчук С.В.

кат. 5.1.2