Справа № 520/9493/18
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2018-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

Іменем України

про закриття провадження у справі

01.11.2018 р. № 520/9493/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Заічко О.В.,

при секретареві судового засідання - Мараєвій О.В.,

розглянувши у спрощеному провадженні в приміщенні суду в м. Харкові матеріали заяви Головного управління ДФС у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Гроут" про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна, зупинення видаткових операцій ,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління ДФС у Харківській області з заявою, в якій просить суд підтвердити обґрунтованість адміністративного арешту майна відповідача; зупинити видаткові операції відповідача на його рахунках, відкритих в банківських установах.

В обґрунтування заяви вказано на наявність підстав, передбачених ст.94 ПК України та ст. 283 КАС України для підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна відповідача та зупинення видаткових операцій відповідача на його рахунках, відкритих в банківських установах у зв'язку з відмовою від допуску посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки.

Від представника відповідача надійшло клопотання про закриття провадження за наявності спору про право, вирішення якого представник відповідача просив здійснити у письмовому провадженні.

Представник заявника у судове засідання не прибув, належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду заяви.

Суд, на підставі ст.ст. 205, 283 КАС України, вважає можливим розглянути заяву Головного управління ДФС у Харківській області в порядку письмового провадження.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд встановив наступне.

Так, 22.10.2018р., на підставі наказу № 7876 від 19.10.2018 року, направлень від 22.10.2018 року № 10532, № 10533 на проведення документальної позапланової виїзної перевірки посадовцями заявника здійснено вихід за податковою адресою ТОВ "Гроут": АДРЕСА_1 та встановлено відсутність посадових осіб та уповноважених представників.

23.10.2018 року до управління аудиту ГУ ДФС України в Харківській області прибули директор підприємства відповідача та його представник з метою отримання наказу № 7876 від 19.10.2018 року, отримавши який, останні відмовились в ознайомленні з направленнями на перевірку та у допуску на перевірку, про що складено акт відмови від 23.10.2018 року № 8451/20-40-14-03-07/35073748.

Підставою для відмови у допуску до перевірки слугувала, на думку відповідача, відсутність підстав для її проведення про що до акту недопуску було додано відповідні пояснення з зауваженнями.

У зв'язку з відмовою від допуску посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки, заступником начальника ГУ ДФС у Харківській області було складено та підписано рішення від 30.10.2018 року № 45208/10/20-40-14-03-16 про застосування умовного адміністративного арешту майна відповідача та ініційовано звернення до суду з заявою, яка фактично обґрунтована тим, що на думку заявника, дії відповідача є незаконними, адже були відсутні підстави, для недопущення посадових осіб ГУ ДФС у Харківській області до проведення перевірки.

Розглядаючи вказану заяву суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 1 та 2 ч.1 ст. 283 КАС України, провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо: зупинення видаткових операцій платника податків на рахунках платника податків; підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків;

Згідно ч.2 зазначеної статті, заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинна містити:1) найменування адміністративного суду;2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу звязку заявника;3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу звязку, якщо такий відомий, щодо сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті;4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника;5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються;6) підпис уповноваженої особи субєкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

Згідно з частинами 4-6 вказаної статті, суд ухвалою відмовляє у відкритті провадження за заявою, якщо:1) заявлено вимогу, не передбачену частиною першою цієї статті;2) із поданих до суду матеріалів вбачається спір про право. Відмова у відкритті провадження за заявою унеможливлює повторне звернення заявника з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами до суду в загальному порядку. Ухвалу про відмову в прийнятті заяви може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 24 годин з моменту її постановлення.

У п. 9 Інформаційного листа ВАСУ від « 02» лютого 2011 року № 149/11/13-11 «Про особливості провадження у справах за зверненням органів державної податкової служби» вказано, що відповідно ... суд ухвалою відмовляє у прийнятті подання у разі, якщо з поданих до суду матеріалів вбачається спір про право. Спір про право в контексті розглядуваної норми має місце в разі, якщо предметом спору є правовідносини, існування яких є передумовою виникнення підстав для застосування спеціальних заходів, передбачених КАС України. Зокрема, спір про право наявний у разі, коли платник податків висловлює незгоду з рішенням податкового органу, що було підставою для виникнення обставин для внесення відповідного подання. Наприклад, платником податків оскаржено до суду рішення про застосування адміністративного арешту, оскаржено податкове повідомлення-рішення, яке покладено в основу податкового боргу, що стягується шляхом внесення подання, тощо.

При цьому, суд зазначає, з посиланням на вказаний лист, що незгода платника податків із рішеннями податкових органів щодо застосування спеціальних заходів, згаданих у статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України, може підтверджуватися не лише зверненням із відповідним адміністративним позовом. Суд може встановити наявність спору також із змісту заперечень платника податків, стосовно якого внесено подання. Зокрема, платник податків може заперечувати розмір податкового боргу, що стягується, або факт узгодження податкових зобов'язань, з яких виник податковий борг; склад майна, щодо якого застосовується адміністративний арешт; заперечувати наявність податкового боргу, у зв'язку з яким накладено адміністративний арешт, або законність проведення перевірки, недопущення до якої призвело до застосування адміністративного арешту, тощо.

Крім того, слід вказати, що наявність спору про право в окремих випадках може бути виявлена після відкриття провадження у справі за відповідним поданням. В такому разі суд також повинен закрити провадження у справі, оскільки відповідні вимоги не можуть бути розглянуті в порядку окремого виду адміністративного провадження, яким є провадження за поданням податкового органу.

При цьому, спір про право, в розумінні 283 КАС України має місце в разі, якщо предметом спору є правовідносини, існування яких є передумовою виникнення підстав для застосування спеціальних заходів, перелічених у зазначеній статті.

Зокрема, спір про право наявний у разі, коли платник податків висловлює незгоду з рішенням податкового органу, що було підставою для виникнення обставин для внесення відповідного подання.

У свою чергу, незгода платника податків із рішеннями податкових органів щодо застосування спеціальних заходів, визначених у статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України, може підтверджуватися не лише зверненням із відповідним адміністративним позовом.

Суд може встановити наявність спору також із змісту заперечень платника податків, стосовно якого внесено подання.

Досліджуючи позицію відповідача в контексті недопуску перевіряючих, суд зазначає, що у даних правовідносинах має місце ланцюг подій, які пов'язані між собою та випливають один з одного: наказ № 7876 - недопуск фахівців відповідача до перевірки за незгоди з наказом та відсутності, на думку відповідача, підстав для перевірки- рішення про застосування умовного адміністративного арешту - звернення позивача з заявою в порядку ст. 283 КАС України.

Суд зазначає, що станом на час розгляду вказаної заяви відповідачем наказ № 7876 та рішення про застосування умовного адміністративного арешту у судовому порядку не оскаржено, доказів протилежного суду не надано, проте, має місце заперечення платником податку законності підстав для призначення перевірки, тобто заперечення факту існування правовідносин, які стали передумовою для застосування спеціальних заходів.

Вказані заперечення полягають у наступному.

Так, згідно пп. 94.2.3 п. 94.2 ст. 94 ПК України арешт майна може бути застосовано, якщо платник податків відмовляється від проведення документальної або фактичної перевірки за наявності законних підстав для її проведення або від допуску посадових осіб контролюючого органу.

Відповідно до пп. 78.1.1, 78.1.4 п. 78.1 ст. 78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обовязковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту; виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначено виявлену недостовірність даних та відповідну декларацію протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту;

Позивач висловив незгоду з наказом, оскільки такий, на його думку винесений безпідставно через ненадання пояснень та документального підтвердження на запит контролюючого органу, проте, такий запит складено з порушенням приписів ПК України, що звільняє платника від обов'язку вчиняти відповідні дії.

Підсумовуючи наведене, суд, не надаючи оцінку наказу № 7876, оскільки останній не є предметом розгляду вказаної справи, зазначає, що фактично, в даному випадку, має місце заперечення платником податку законності підстав для призначення перевірки, тобто, спір про право, а тому, враховуючи факт відкриття провадження по заяві в порядку ст. 283 КАС України, заявлені контролюючим органом вимоги не можуть бути розглянуті в порядку окремого виду адміністративного провадження, яким є провадження за заявами контролюючого органу, що зумовлює підстави для закриття провадження.

При розгляді вказаної заяви судом було враховано висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладені в постанові від 30.01.2018 р. по справі № 808/3441/14, які, в силу ч.5 ст.242 КАС України є обов'язковими для врахування.

Крім того, аналогічної позиція дотримується й Харківський апеляційний адміністративний суд ( постанова від 23.07.2018 року по справі № 820/4886/18).

Керуючись ст.ст. 243,283, 294,297 КАС України ,-

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у справі за заявою Головного управління ДФС у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Гроут" про підтвердження обгрунтованості адміністративного арешту майна, зупинення видаткових операцій.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття судового рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом 24 годин з моменту її складення у повному обсязі - через Харківський окружний адміністративний суд.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвалу у повному обсязі складено 02 листопада 2018 року.

Суддя Заічко О.В.