Справа № 826/9461/17
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2018-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

16 жовтня 2018 року справа №826/9461/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., за участю секретаря Яцюти М.С., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" (далі по тексту - позивач, ТОВ "Спутнік-Крим")
доГоловного управління ДФС у місті Києві (далі по тексту - відповідач, ГУ ДФС у місті Києві)
про1) визнання протиправним та скасування рішення про призначення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Спутнік-Крим", оформлене наказом від 25 липня 2017 року №6970 та наказом від 28 липня 2017 року №7123; 2) зобов'язання припинити документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ "Спутнік-Крим", що вже розпочалась; 3) визнання нечинними та скасування запитів від 27 липня 2017 року та від 28 липня 2017 року

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва, оскільки вважає, що контролюючим органом, всупереч абзацу 2 пункту 73.3 статті 73 Податкового кодексу України у письмових запитах від 31 травня 2017 року №14650/10/26-15-14-02-05 та від 29 червня 2017 року №18770/10-26-15-14-02-05 відсутня інформація, яка підтверджує підстави для надіслання запиту, та, як наслідок, відсутні правові підстави для винесення спірних наказів та проведення перевірки ТОВ "Спутнік-Крим".

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 травня 2017 року відкрито провадження а адміністративній справі №826/94618/17, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Відповідач у запереченні на позов вказав про відсутність підстав для задоволення позову, оскільки ГУ ДФС мало право на проведення документальної позапланової перевірки ТОВ "Спутнік-Крим" на підставі підпункту 78.1.4 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України, у зв'язку із ненаданням документального підтвердження господарських операцій на письмові запити контролюючого органу.

В судовому засіданні 14 грудня 2017 року представник позивача позовні вимоги підтримав, представник відповідача проти позову заперечив; на підставі частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України суд ухвалив перейти до розгляду справи в письмовому провадженні.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

Відповідно до наказу ГУ ДФС у місті Києві від 25 липня 2017 року №6970 "Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Спутнік-Крим" (код 24089298) на підставі підпункту 78.1.4 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України, у зв'язку із ненаданням документального підтвердження господарських операцій на письмові запити контролюючого органу від 31 травня 2017 року №14650/10/26-15-14-02-05 та від 29 червня 2017 року №18770/10-26-15-14-02-05 наказано провести документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ "Спутнік-Крим" з питань взаємовідносин з ТОВ "БУД ІМПЕРІЯ ГРУП" (код 40048252) за період з 01 грудня 2015 року по 31 грудня 2015 року, ТОВ "ІСТВУД ГРУП" (код 39857923) за період з 01 травня 2016 року по 31 травня 2016 року, ТОВ "БУДКОНСАЛТ ПЛЮС" (код 39315010) за період з 01 травня 2016 року по 30 червня 2016 року та з 01 серпня 2016 року по 31 серпня 2016 року, тривалістю 5 робочих днів.

Наказом від 28 липня 2017 року №7123 "Про внесення змін до наказу від 25 липня 2017 року №6970" на підставі доповідної записки управління аудиту у сфері торгівлі та послуг від 28 липня 2017 року №2529/26-15-14-02-05, внесено зміни за період проведення перевірки ТОВ "Спутнік-Крим" з ТОВ "БУДКОНСАЛТ ПЛЮС", а саме змінено період "з 01 травня 2016 року по 02 серпня 2016 року та з 01 серпня 2016 року по 31 серпня 2016 року" на "з 01 травня 2015 року по 30 червня 2015 року та з 01 серпня 2015 року по 31 серпня 2015 року".

Відповідно до статті 62 Податкового кодексу України (тут і далі - в редакції, чинній на момент прийняття оскаржуваного наказу) одним із способів здійснення податкового контролю є перевірки та звірки відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірки щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об'єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Відповідно до пункту 78.4 статті 78 Податкового кодексу України про проведення документальної позапланової перевірки керівник органу державної податкової служби приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Пункт 78.1 статті 78 Податкового кодексу України визначає вичерпний перелік підстав для здійснення документальної позапланової виїзної перевірки.

Так, відповідно до підпункту 78.1.4 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України документальна позапланова виїзна перевірка здійснюється у випадку виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначено виявлену недостовірність даних та відповідну декларацію протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Таким чином, з аналізу наведених правових норм суд приходить до висновку, що документальна позапланова виїзна перевірка проводиться на підставі наказу керівника контролюючого органу та за наявності підстав для її проведення; у свою чергу можливість для прийняття наказу про проведення документальної позапланової перевірки на підставі підпункту 78.1.4 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України виникає за наявності двох умов: 1) виявлення недостовірності даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків; 2) не надання платником пояснень та їх документальних підтверджень на запит контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Наявні у справі докази підтверджують, що ГУ ДФС звернулося до позивача із запитами про надання інформації (пояснень та її документальних підтверджень) від 31 травня 2017 року №14650/10/26-15-14-02-05 та від 29 червня 2017 року №18770/10-26-15-14-02-05 в яких, посилаючись на підпункти 16.1.5 і 16.1.7 пункту 16.1 статті 16, підпункт 20.1.2 пункту 20.1 статті 20, пункт 1 та 3 абзацу третього пункту 73.3 статті 73 та підпункт 78.1.4 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України, просило надати пояснення та їх документальне підтвердження (засвідчені підписом платника податків або його посадовою особою та скріплені печаткою (за наявності) копії, що безпосередньо стосуються господарських відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків (їх відображення в обліку і звітності) із ТОВ "БУД ІМПЕРІЯ ГРУП", ТОВ "ІСТВУД ГРУП", ТОВ "БУДКОНСАЛТ ПЛЮС".

Підставою для звернення із такими запитами зазначено виявлення ГУ ДФС фактів, що свідчать про недостовірність визначення позивачем даних податкового кредиту у сумі по взаємовідносинах з ТОВ "БУД ІМПЕРІЯ ГРУП", ТОВ "ІСТВУД ГРУП" та ТОВ "БУДКОНСАЛТ ПЛЮС", що містяться податкових деклараціях з 01 грудня 2015 року по 31 грудня 2016 року, з 01 грудня 2015 року по 31 грудня 2015 року та з 01 травня 2015 року по 30 червня 2015 року та з 01 серпня 2015 року по 31 серпня 2015 року, у зв'язку із тим, що керівники вказаних підприємств надали пояснення про непричетність до ведення фінансово-господарської діяльності та операцій із ТОВ "Спутнік-Крим".

За результатами розгляду вказаних запитів позивач у листі від 19 червня 2017 року №9 відмовив контролюючому органу у наданні запитуваних пояснень та документів, посилаючись на безпідставність та необґрунтованість запитів.

Так, відповідно до вимог пункту 73.3 статті 73 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб'єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і повинен містити:

1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує;

2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати;

3) печатку контролюючого органу.

Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб'єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав:

1) за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи;

2) для визначення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" під час здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу та/або для визначення рівня звичайних цін у випадках, визначених цим Кодексом;

3) виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків;

4) щодо платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків: податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов'язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування; акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної;

5) у разі проведення зустрічної звірки;

6) в інших випадках, визначених цим Кодексом.

Запит вважається належним чином врученим, якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Платники податків та інші суб'єкти інформаційних відносин зобов'язані подавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження (крім проведення зустрічної звірки) протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом).

Виходячи з аналізу наведених норм, вимоги, які висуваються до змісту запиту, є нормативно визначеними і розширеному тлумаченню не підлягають; при цьому обов'язку контролюючого органу зазначити конкретну виявлену недостовірність даних у декларації не визначено.

Суд встановив, що письмові запити ГУ ДФС від 31 травня 2017 року №14650/10/26-15-14-02-05 та від 29 червня 2017 року №18770/10-26-15-14-02-05 містять всі необхідні реквізити: зокрема, печатку контролюючого органу; перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати; а також підстави для надіслання запиту (результати аналізу податкової інформації), із зазначенням інформації, яка це підтверджує (дані Єдиного реєстру податкових накладних, а також податкової звітності позивача та його контрагентів), а відтак не підлягають скасуванню.

За таких обставин, на думку суду, ТОВ "Спутнік-Крим" зобов'язане було надати відповідну інформацію на запити відповідача.

Проте, позивач у відповідь на вказані вище письмові запити надав відмову щодо пред'явлення запитуваної інформації та її документального підтвердження, тобто, наданими поясненнями сумніви щодо можливих порушень та недотримання платником податків податкового законодавства не спростовано, а, відтак, вказане може бути підставою для проведення перевірки.

Тобто, у контролюючого органу є право на оцінку пояснень і їх документальних підтверджень. Якщо податковий орган вважає, що ці пояснення не обґрунтовані або документально не підтверджені, перевірка може бути призначена. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі №819/1544/17 (адміністративне провадження №К/9901/46618/18).

Згідно правової позиції Верховного Суду України, наведеної у постановах від 27 січня 2015 року у справі у справі №21-425а14 та від 16 лютого 2016 року у справі №1-2749а15, виявлені факти, які свідчать про можливі порушення платником податків податкового, валютного та іншого законодавства, можуть бути підставою для проведення перевірки лише у випадку, коли сумніви не усунуті наданими поясненнями та документальними підтвердженнями.

Враховуючи викладене, доводи позивача про невідповідність запитів ГУ ДФС вимогам Податкового кодексу України є помилковими, з огляду на ненадання інформації та її документального підтвердження на запити відповідача, суд приходить до висновку про наявність підстав для проведення перевірки згідно з підпунктом 78.1.4 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України.

Таким чином, наказ ГУ ДФС у місті Києві від 25 липня 2017 року №6970 "Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Спутнік-Крим" та наказ від 28 липня 2017 року №7123 "Про внесення змін до наказу від 25 липня 2017 року №6970" прийняті на підставі та у межах повноважень, передбачених Податковим кодексом України, а тому позовні вимоги про скасування вказаних наказів виявились непідтвердженими.

Суд також не погоджується із позовними вимогами про зобов'язання відповідача припинити документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ "Спутнік-Крим", що вже розпочалась, суд звертає увагу, що Податковий кодексу України не встановлює можливості припинення документальних перевірок; крім того, відповідач вже провів та оформив результати вказаної перевірки, що підтверджується актом від 09 серпня 2017 року №304/26-15-14-02-05/24089298 "Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Спутнік-Крим" (код 24089298) з питань взаємовідносин з ТОВ "БУД ІМПЕРІЯ ГРУП" (код 40048252) за період з 01 грудня 2015 року по 31 грудня 2015 року, ТОВ "ІСТВУД ГРУП" (код 39857923) за період з 01 травня 2016 року по 31 травня 2016 року, ТОВ "БУДКОНСАЛТ ПЛЮС" (код 39315010) за період з 01 травня 2015 року по 30 червня 2015 року та з 01 серпня 2015 року по 31 серпня 2015 року".

Що стосується позовних вимог про визнання нечинними та скасування запитів від 27 липня 2017 року та від 28 липня 2017 року, суд відмовляє у їх задоволенні, оскільки у справі відсутні такі запити, а будь-які запити контролюючого органу не вважаються рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, у зв'язку із тим, що самі по собі не створюють правових наслідків для платника податків.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем доведено правомірність своїх рішень з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ТОВ "Спутнік-Крим" задоволенню не підлягає.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено, судові витрати позивачу не відшкодовуються.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Товариству з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" відмовити повністю.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" (03179, м. Київ, вул. Верховинна, буд. 91, ідентифікаційний код 24089298);

Головне управління ДФС у м. Києві (04655, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19; ідентифікаційний код 39439980).

Суддя В.А. Кузьменко