Справа № 336/2239/18(2-а/336/210/2018)
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2018-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 жовтня 2018 року м. Дніпросправа № 336/2239/18(2-а/336/210/2018)

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Мельник В.В.

перевіривши на відповідність вимогам КАС України апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції

на рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 11 вересня 2018 року у справі

за позовом ОСОБА_1

до Інспектора роти №2 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Бандури В'ячеслава Васильовича

про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження по справі, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 11 вересня 2018 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспектора роти №2 батальйону №2 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Бандури В'ячеслава Васильовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження по справі - задоволено повністю (а.с. 60-64).

Не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, 24 вересня 2018 року Відповідачем подано апеляційну скаргу (а.с. 66-71).

Перевіривши апеляційну скаргу суд дійшов висновку, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, на підставі наступного.

Статтею 286 КАС України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Так, у відповідності до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Таким чином, вказана норма встановлює строк подання апеляційної скарги, а саме десять днів з дня проголошення рішення, прийнятого в порядку статті 286 КАС України, а не з часу отримання копії рішення суду.

Відповідно до матеріалів справи встановлено, що судом першої інстанції, всупереч вимогам ч. 1 ст. 271 КАС України, 11 вересня 2018 року у письмовому провадженні постановлено рішення у справі №336/2239/18(2-а/336/210/18) (а.с. 60-63).

Заявником подано апеляційну скаргу 24 вересня 2018 року з пропуском десятиденного строку, який встановлено ст. 286 КАС України.

Разом з апеляційною скаргою Департаментом патрульної поліції заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з огляду на те, що оскільки оскаржуване рішення отримано ним лише 19 вересня 2018 року, то, подаючи 24 вересня 2018 року апеляційну скаргу, заявник, з урахуванням вимог ст. 295 КАС України, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження.

Однак, наведені заявником у клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження підстави не можуть бути визнані судом поважними, з огляду на наступне.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Частиною першою статті 45 КАС України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з пунктом шостим частини п'ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява №23436/03).

В свою чергу, заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Не отримання у день проголошення заявником копії рішення суду першої інстанції, про яке він був обізнаний, є суб'єктивною обставиною, що унеможливлює визнання її поважною підставою пропуску строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції.

Отже, наведені заявником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не є такими, що не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Враховуючи зазначене, колегія суддів не вбачає підстав для визнання, викладених заявником у клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними.

Згідно з частиною 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків встановлених цим Кодексом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші поважні підстави для поновлення строку.

З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без руху, та запропоновувати заявнику протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строків, вказавши інші поважні підстави для поновлення строку апеляційного оскарження.

Керуючись ст.ст. 169, 298 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання Департаменту патрульної поліції про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 11 вересня 2018 року.

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 11 вересня 2018 року у справі №336/2239/18(2-а/336/210/18) - залишити без руху та надати строк десять днів з моменту отримання заявником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до суду апеляційної інстанції заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження.

Копію ухвали направити особі, яка подала апеляційну скаргу - для виконання.

Роз'яснити заявнику апеляційної скарги, що у разі, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя - доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя В.В. Мельник