Справа № 420/5555/18
Суддя: Соколенко О. М.
Дата ухвалення: 2018-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5555/18
УХВАЛА

30 жовтня 2018 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Соколенко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви товариства з додатковою відповідальністю «Одесаелектромаш» до Департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку у Південному регіоні про визнання незаконними та скасування рішень,-

В С Т А Н О В И В:

25 жовтня 2018 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з додатковою відповідальністю «Одесаелектромаш» до Департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку у Південному регіоні, в якій позивач просить суд визнати незаконними та скасувати рішення Управління НКЦПФР у Південному регіоні у відношенні ТДВ «Одесаелектромаш», а саме:

1) постанови від 31.10.2017 року №№ 226-ПУ-1 -Е, 227-ПУ-1 -Е, 228-ПУ-1 -Е;

2) акти про порушення на ринку цінних паперів від 17.11.2017 р. №№ 270-ПУ-1-Е, 271- ПУ-1-Е, 272-ПУ-1-Е;

3) постанови про накладення санкцій за правопорушення на ринку цінних паперів від 30.11.2017 року №№ 208-ПУ-1-Е, 209-ПУ-1-Е, 210-ПУ-1-Е;

4) розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери №№ 182-185-ПУ-1-Е, винесені 30.11.2017 року.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з’ясовує чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником), відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності, позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши даний позов, суд вважає, що він не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Згідно з приписами п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються найменування (для юридичних осіб) або ім’я (прізвище, ім’я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв’язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Позивач у якості відповідача у справі вказує Департамент Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку у Південному регіоні ().

При цьому згідно інформації, яка міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань, повним найменуванням юридичної особи з кодом ЄДРПОУ « 00015622» є – Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, а Департамент Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку у Південному регіоні є відокремленим структурним підрозділом Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку з іншим кодом ЄДРПОУ.

Отже, позивачу необхідно зазначити вірний ідентифікаційний код Департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку у Південному регіоні або визначитись із складом відповідачів у справі.

Згідно з п.5 та п.8 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається:

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Однак, докази, які надані позивачем до позовної заяви жодним чином не засвідчені. При цьому, у поданому до суду разом із позовною заявою клопотанні про витребування доказів позивач зазначає, що оригінали оскаржуваних ним рішень (постанов, актів, розпоряджень) знаходяться у відповідача, про їх існування позивачу стало відомо тільки після отримання позову про стягнення штрафних санкцій, а тому позивач надає до позову їх незасвідчені копії.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно надати до суду належним чином засвідчені копії інших доказів, які додані до позовної заяви (крім оскаржуваних ним рішень (постанов, актів, розпоряджень).

Відповідно до ч.7 ст.161 КАС до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Як вже зазначено судом, у поданому до суду разом із позовною заявою клопотанні про витребування доказів позивач зазначає, що про існування оскаржуваних ним рішень (постанов, актів, розпоряджень) позивачу стало відомо тільки після отримання позову про стягнення штрафних санкцій.

При цьому, позивачем не надано до суду копій оскаржуваних ним:

- акту про порушення на ринку цінних паперів від 17.11.2017 р. №271- ПУ-1-Е;

- розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери №182-ПУ-1-Е від 30.11.2017 року;

- розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери №183-ПУ-1-Е від 30.11.2017 року;

- розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери №184-ПУ-1-Е від 30.11.2017 року;

- розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери №185-ПУ-1-Е від 30.11.2017 року.

Отже, позивачу необхідно надати до суду копії вказаних документів.

Згідно з ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України “Про судовий збір”.

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України “Про судовий збір”, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України “Про судовий збір” за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об’єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У відповідності до пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою сплачується судовий збір за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України “Про судовий збір” за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою сплачується судовий збір за ставкою 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України “Про Державний бюджет України на 2018 рік” з 1 січня 2018 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 1762,00 грн.

Предметом позову по даній адміністративній справі є:

- постанова про порушення справи про правопорушення на ринку цінних паперів від 31.10.2017 року №№ 226-ПУ-1 –Е (вимога немайнового характеру);

- постанова про порушення справи про правопорушення на ринку цінних паперів від 31.10.2017 року 227-ПУ-1 –Е (вимога немайнового характеру);

- постанова про порушення справи про правопорушення на ринку цінних паперів від 31.10.2017 року 228-ПУ-1 -Е (вимога немайнового характеру);

- акт про порушення на ринку цінних паперів від 17.11.2017 р. № 270-ПУ-1-Е (вимога немайнового характеру);

- акт про порушення на ринку цінних паперів від 17.11.2017 р. № 271- ПУ-1-Е (вимога немайнового характеру);

- акт про порушення на ринку цінних паперів від 17.11.2017 р. № 272-ПУ-1-Е (вимога немайнового характеру);

- розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери №182-ПУ-1-Е від 30.11.2017 року (вимога немайнового характеру);

- розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери №183-ПУ-1-Е від 30.11.2017 року (вимога немайнового характеру);

- розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери №184-ПУ-1-Е від 30.11.2017 року (вимога немайнового характеру);

- розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери №185-ПУ-1-Е від 30.11.2017 року (вимога немайнового характеру);

- постанови про накладення санкцій за правопорушення на ринку цінних паперів від 30.11.2017 року №№ 208-ПУ-1-Е, 209-ПУ-1-Е, 210-ПУ-1-Е (вимоги майнового характеру);

Отже, даний позов містить:

1) 3 (три) вимоги майнового характеру про визнання незаконними та скасування постанов про накладення санкцій за правопорушення на ринку цінних паперів від 30.11.2017 року №№ 208-ПУ-1-Е, 209-ПУ-1-Е, 210-ПУ-1-Е на загальну суму 10200,00 грн.

2) та інші 10 (десять) вищезазначених вимог немайнового характеру.

Таким чином, за подачу до суду даної позовної заяви, яка містить 3 вимоги майнового характеру, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 1762,00 грн.

При цьому, суд зазначає, що зазначення та перерахування позивачем в одному реченні усіх позовних вимог про визнання незаконними та скасування рішень Управління НКЦПФР у Південному регіоні, прийнятих у відношенні ТДВ «Одесаелектромаш», а саме вищевказаних актів, постанов та розпоряджень (вимоги немайнового характеру), - не спростовує того, що оскарження кожного рішення, прийнятого відповідачем є самостійною окремою вимогою немайнового характеру.

Таким чином, за вимоги позивача немайнового характеру позивачу належить сплатити судовий збір у розмірі 17620,00 грн. (1762,00 грн.*10 вимог).

Отже, загальна сума судового збору за подання позовної заяви товариства з додатковою відповідальністю «Одесаелектромаш» з 3 вимогами майнового характеру та 10 вимогами немайнового характеру складає 19382,00 грн.

В свою чергу, на підтвердження сплати судового збору за подачу даної позовної заяви позивачем надано до суду платіжне доручення №1569 від 25.10.2018 року про сплату судового збору у розмірі 1762,00 грн.

Отже, позивачу необхідно надати до суду докази доплати судового збору у розмірі 17620,00 грн., що становить 1762 грн. за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Згідно з п.п.2 ч.2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до ч.9 ст.264 КАС України суд може визнати нормативно-правовий акт протиправним (незаконним чи таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили) та нечинним повністю або в окремій його частині.

Отже, індивідуальний акт може бути визнаний судом лише протиправним та скасованим.

Однак, позивачем заявлено позовні вимоги про визнання незаконними та скасування рішень відповідача.

Таким чином, позивачу необхідно привести позовні вимоги у відповідність до приписів ст.5 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, як вбачається з даної статті, початок строку звернення до суду особою, яка не є суб’єктом владних повноважень визначено альтернативно - це день, коли особа: дізналася або повинна була дізнатися про порушення. При цьому, йдеться не про те, коли особа з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність.

У позовній заяві позивач зазначає, що про порушення свого права ТДВ «Одесаелектромаш» стало відомо у зв’язку із отриманням позовної заяви НКЦПФР про стягнення штрафних санкцій у жовтні 2018 року, а тому позивач вважає, що строк звернення до суду не сплинув.

Однак, з боку позивача не надано до суду жодних доказів, що підтверджують вищевказані обставини, а саме:

- доказів на підтвердження неотримання позивачем копій спірних рішень до жовтня 2018 року;

- копії відповідної позовної заяви про стягнення штрафних санкцій із даними щодо дати її отримання позивачем.

Таким чином позивачу необхідно надати до суду вказані докази, що підтверджують своєчасність звернення позивача до суду із вказаними позовними вимогами або, у разі якщо позивачем пропущено строк звернення до суду - заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих підстав для поновлення строку звернення.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

У разі пропуску позивачем визначеного ст.122 КАС України строку звернення до суду, - протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих підстав для поновлення строку звернення або відповідні докази, що підтверджують своєчасність звернення позивача до суду із даними вимогами.

Згідно ч. 1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виявлені недоліки мають бути усунені позивачем шляхом надання до суду (з копією для відповідача):

1) уточненої позовної заяви, в якій позивачу необхідно:

- привести позовні вимоги у відповідності до приписів ст.5 КАС України;

- зазначити вірний ідентифікаційний код Департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку у Південному регіоні або визначитись із складом відповідачів у справі;

2) належним чином засвідчених копій доказів, які додані до позовної заяви (крім оскаржуваних рішень (постанов, актів, розпоряджень);

3) копій оскаржуваних акту та розпоряджень, про які зазначено судом в ухвалі;

4) доказів доплати судового збору у розмірі 17620,00 грн.;

5) доказів, що підтверджують своєчасність звернення позивача до суду із вказаними позовними вимогами або, у разі якщо позивачем пропущено строк звернення до суду - заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих підстав для поновлення строку звернення.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

За таких обставин, враховуючи, що виявлені недоліки перешкоджають суду вирішити питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суддя доходить висновку, що позов повинен бути залишений без руху, а позивачу наданий термін для усунення недоліків.

Суд вважає за доцільне також зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду, та направлення необхідних документів засобами поштового зв’язку, позивачу, з метою попередження повернення судом позовної заяви позивачеві з підстав невиконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху, необхідно завчасно повідомити суд відповідними засобами зв’язку (телефон, факс, електрона пошта, тощо) про надіслання матеріалів до суду, оскільки згідно з п.1 та п.2 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2013 року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв’язку (без урахування вихідних днів об’єктів поштового зв’язку): 1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; 2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; 3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; 4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об’єкті поштового зв’язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Керуючись ст.ст. 120, 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву товариства з додатковою відповідальністю «Одесаелектромаш» до Департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку у Південному регіоні про визнання незаконними та скасування рішень - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали (в тому числі, якщо її копію отримано нарочно, засобами електронної пошти та факсимільного зв’язку) усунути недоліки та роз’яснити, що в іншому випадку позов буде визнаний неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Соколенко