Справа № 2040/7341/18
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2018-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про закриття провадження у справі

25.10.2018 р. № 2040/7341/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого - судді: Заічко О.В.,

при секретареві судового засідання: Мараєвій О.В.,

за участі: представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - Бєлікової Н.М.,

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради третя особа: ОСОБА_4 про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом та просить суд: визнати протиправною бездіяльність Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради () щодо не розгляду заяви представника ОСОБА_3 щодо надання дозволу на відчуження (укладення договору купівлі-продажу або договору дарування) 2/3 квартири АДРЕСА_1, на свій розсуд, без згоди батьків неповнолітніх ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2; зобов'язати Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради () розглянути питання щодо надання дозволу та надати дозвіл ОСОБА_3 на відчуження (укладення договору купівлі - продажу або договору дарування) 2/3 квартири АДРЕСА_1, на свій розсуд, без згоди батьків неповнолітніх ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У підготовчому засіданні представником відповідача заявлено клопотання про закриття провадження по даній справі, оскільки зі змісту правовідносин, з приводу яких подано позов, вбачається спір про право, а тому, вказану справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Судом поставлене на обговорення зазначене клопотання, проти задоволення якого заперечував представник позивача, вказавши, що дана справа, навпаки, повинна розглядатись Харківським окружним адміністративним судом в порядку, передбаченому КАС України.

Третя особа - ОСОБА_4 у підготовче засідання не прибув, належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи.

Суд, на підставі ст. 205 КАС України, вважає можливим вирішити клопотання представника відповідача без участі третьої особи.

З'ясувавши думку представника позивача з приводу заявленого клопотання, суд виходить з наступного.

Відповідно до п.10 ч.2 ст. 180 КАС України, у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

За змістом ст. 4 КАС України, адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи; адміністративний суд - суд, до компетенції якого цим Кодексом віднесено розгляд і вирішення адміністративних справ.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі «Zand v. Austria» вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з &l ;…&gs; питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів &l ;…&?н;». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Суд зазначає, що вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб'єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч.1 ст. 4 КАС).

Для розгляду спору адміністративним судом необхідно встановити його публічно-правовий зміст (характер). Суд зауважує, що для з'ясування характеру спору необхідно враховувати, що протилежним за змістом є приватноправовий спір. Це означає, що в основі розмежування спорів лежить поділ права на публічне та приватне.

Водночас, спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед суб'єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій.

Для цілей і завдань адміністративного судочинства владну управлінську функцію необхідно розуміти як діяльність усіх суб'єктів владних повноважень з виконання покладених на них Конституцією чи законами України завдань.

Дана позиція узгоджується з приписами Постанови Пленуму ВАС України № 8 від 20.05.2013.

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову, фактично, підставою виникнення спірних правовідносин стало вирішення питання відповідачем не на користь позивача відносно надання дозволу ОСОБА_3 на відчуження (укладення договору купівлі- продажу або договору дарування) 2/3 квартири АДРЕСА_1, на свій розсуд, без згоди батьків неповнолітніх ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Враховуючи викладене, даний спір носить приватно - правовий характер, під час вирішення якого, підлягають з'ясуванню обставини щодо наявності підстав для надання позивачу дозволу на відчуження зазначеної частини нерухомого майна на свій розсуд.

Отже, в даному випадку має місце спір про право розпорядження позивачем своїм майном, який підлягає розгляду в порядку цивільного, а не адміністративного судочинства.

Відповідно до ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч.1 ст.19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Беручи до уваги те, що визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з'ясування всіх обставин у справі і обов'язок суб'єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій чи рішень, на відміну від визначального принципу цивільного судочинства, який полягає у змагальності сторін, суд, який розглянув справу, не віднесену до його юрисдикції, не може вважатися "судом, встановленим законом" у розумінні частини першої статті 6 Конвенції.

Згідно п.1 ч.1 ст. 238 КАС України, суд закриває провадження у справі: якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Відповідно до ст. 239 КАС України, якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої статті 238 цього Кодексу, суд повинен роз'яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ. У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв'язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Відповідно до ч.1, п.2 ч.2 ст. 183 КАС України, у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: закриття провадження у справі.

Враховуючи викладене, вказана справа, у зв'язку з наявністю спору про право, не повинна розглядатись в порядку, передбаченому КАС України, а має вирішуватись відповідним місцевим загальним судом в порядку, передбаченому ЦПК України.

На користь цього також свідчить те, що раніше позивач звертався з аналогічними вимогами до Комінтернівського районного суду м. Харкова з позову, який розглядався в порядку, передбаченому ЦПК України, проте, за наявності інших обставин (іншого звернення та результатів його розгляду) ніж тих, наявність яких стала підставою подання вказаного позову, проте, з одного й того ж питання.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень ( у повному доступі, який надано суддям Харківського окружного адміністративного суду), заочним рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 12.04.2018 року у справі № 641/8140/17, яке набрало законної сили 18.05.2018 року, було відмовлено у позові ОСОБА_3 в частині позовних вимог, пред'явлених до Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про зобов'язання останнього надати дозвіл ОСОБА_3 на відчуження належної йому частки у спірній квартирі, а саме: укладення договору дарування 2/3 частини квартири АДРЕСА_1, без згоди батьків неповнолітніх осіб, які мають користування квартирою.

Так, в рамках справи № 641/8140/17 судом було встановлено, що представник позивача звернувся до Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради із заявою про видачу дозволу на укладення правочину щодо відчуження частки належної йому квартири, однак йому було відмовлено, оскільки із даним зверненням повинні звертатися лише батьки дітей.

Водночас, в рамках даної справи № 2040/7341/18 за заявою представника позивача від 12.06.2018 року стосовно видачі дозволу на укладення правочину щодо відчуження частки належної йому квартири, відповідачем листом від 19.06.2018 року вкотре було роз'яснено, що вчинення таких дій без отримання згоди батьків неповнолітніх ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2 не є можливим.

Підсумовуючи наведене, суд доходить висновку про задоволення клопотання представника відповідача.

Керуючись ст.ст. 183, 205, 238, 239, 248, 256, 294, 295, 297 КАС України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача - задовольнити.

Закрити провадження по справі за позовом ОСОБА_3 до Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради третя особа: ОСОБА_4 про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії.

Роз'яснити позивачу, повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Роз'яснити позивачу, що розгляд та вирішення даної справи віднесено до юрисдикції відповідного місцевого загального суду в порядку, передбаченому ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття судового рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення - через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи, як передбачено п.15 Перехідних положень КАС України; після початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи - безпосередньо до Харківського апеляційного адміністративного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 29 жовтня 2018 року.

Суддя Заічко О.В.