Справа № 1140/2559/18
Суддя: К.М. Притула
Дата ухвалення: 2018-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2018 року м. Кропивницький Справа № 1140/2559/18

Кіровоградський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Притули К.М.,

за участю секретаря: Потєхіної І.В.

позивача: ОСОБА_1

представника позивача: ОСОБА_2

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Знамянської Другої селищної ради Кіровоградської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом в якому просить:

- визнати бездіяльність Знам'янської Другої селищної ради Кіровоградської області, викладену у листі від 27.06.2018 року №Л-103/02-24, протиправною;

- зобов'язати Знам'янську Другу селищну раду Кіровоградської області надати ОСОБА_1 дозвіл на розробку проекту землеустрою для ведення особистого селянського господарства орієнтовною площею 0,71 га, яка знаходиться на території Знам'янської Другої селищної ради по АДРЕСА_1;

- визначити Знам'янській Другій селищній раді Кіровоградської області розумний строк для виконання рішення суду.

- стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) документально підтверджені витрати пов'язані із розглядом справи, зокрема витрати на правничу допомогу.

Позов мотивовано тим, що ОСОБА_1 звертався до Знам'янської Другої селищної ради з клопотаннями про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення йому у приватну власність земельної ділянки орієнтовною площею 0,7090 га для ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться на території Знам'янської Другої селищної ради, і намагався приватизувати огород, яким користується. Дані клопотання були оформлені у відповідності до і 6 ч.7 ст. 118 Земельного кодексу України.

У відповідь на вказані заяви відповідач листами від 25.01.2018 № Л-281/02-24, від 22.02.2018 року № Л-14/02-24, від 27.06.2018 року № Л-103/02-24 повідомило, що рішення не було прийнято, так як не набрало достатньої кількості голосів.

Позивач, зазначає, що всупереч частині 7 статті 118 Земельного кодексу України селищна рада протиправно не надає згоду на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 20 вересня 2018 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, прийнято рішення здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження, встановлено сторонам порядок та строк для виконання процесуальних дій.

Представник відповідача 28 вересня 2018 року (вх. № 17011/18) подав до суду відзив на позовну заяву де зазначив, що позовні вимоги не визнає та просить відмовити в задоволені позовних вимог в повному обсязі. Свою позицію обґрунтовує тим, що дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки не є рішенням, без якого не може бути реалізовано право на отримання земельної ділянки у власність, відтак навіть відмова відповідача у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою не має наслідком порушення прав та інтересів особи, яка має намір отримати земельну ділянку. Звертаючись до суду з позовом про зобов'язання відповідача надати дозвіл на виготовлення документації із землеустрою, позивач намагається усунути перешкоду у реалізації його прав, якої у дійсності немає.

10 жовтня 2018 року позивачем надано до суду відповідь на відзив (вх.№ 17618/18).

Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі посилаючись на обставини викладені в позовні й заяві, відповіді на відзив та просили їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про місце день та час розгляду справи був повідомлений належним чином.

Заслухавши думку позивача та його представника, дослідивши письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, надані докази, суд установив наступні обставини та дійшов висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звертався до Знам'янської Другої селищної ради з клопотаннями про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення йому у приватну власність земельної ділянки орієнтовною площею 0,7090 га для ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться на території Знам'янської Другої селищної ради, і намагався приватизувати огород, яким користується.

Виконавчий комітет Знамянської Другої селищної ради Кіровоградської області листами від 25.01.2018 року № Л-281/02-24 та від 22.02.2018 року № Л-14/02-24, повідомив, що по даним заявам не було прийнято рішення сесії Знамянської Другої селищної ради, таке, що не набрало достатньої кількості голосів. (а.с.9, 10).

23.05.2018 року позивачем на адресу відповідача подано клопотання (в порядку досудового врегулювання спору), у якому ставилось питання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення вищезазначеної ділянки з додатками відповідно до норм чинного законодавства (а.с.26-28).

Виконавчий комітет Знамянської Другої селищної ради Кіровоградської області листом від 27.06.2018 року № Л-103/02-24 повідомив, що по даній заяві не було прийнято рішення сесії Знамянської Другої селищної ради, таке, що не набрало достатньої кількості голосів (а.с.14).

Вирішуючи спір, суд виходив з того, що порядок набуття права на землю громадянами та юридичними особами регламентований главою 19 Земельного кодексу України (надалі - ЗК України).

Відповідно до частин 1, 2 статті 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Згідно з частинами 3, 4, 5 статті 116 ЗК України безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян провадиться у разі: а) приватизації земельних ділянок, які перебувають у користуванні громадян; б) одержання земельних ділянок внаслідок приватизації державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; в) одержання земельних ділянок із земель державної і комунальної власності в межах норм безоплатної приватизації, визначених цим Кодексом.

Передача земельних ділянок безоплатно у власність громадян у межах норм, визначених цим Кодексом, проводиться один раз по кожному виду використання.

Земельні ділянки, які перебувають у власності чи користуванні громадян або юридичних осіб, передаються у власність чи користування за рішенням органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування лише після припинення права власності чи користування ними в порядку, визначеному законом.

Порядок безоплатної приватизації земельних ділянок громадянами врегульовано статтею 118 ЗК України.

Відповідно до частини 6 статті 118 ЗК України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу.

У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Частиною 7 статті 118 ЗК України передбачено, що відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об'єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб'єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Відповідно до частини 9 статті 118 ЗК України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов'язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

Частиною 10 статті 118 ЗК України унормовано, що відмова органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування у передачі земельної ділянки у власність або залишення клопотання без розгляду можуть бути оскаржені до суду.

Повноваження органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування щодо передачі земельних ділянок у власність або у користування передбачені статтею 122 ЗК України.

Згідно з частиною 1 статті 122 ЗК України сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.

Статтею 25 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Згідно з частиною 1 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: 34) вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

Частинами 1 та 5 статті 46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Сесія ради скликається в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок та надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності - не рідше ніж один раз на місяць.

Згідно з частиною 1 статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

У відповідності до ч.15 ст.46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.

Згідно ст.21 Регламенту роботи Знам'янської Другої селищної ради, затвердженого рішенням Знам'янської Другої селищної ради від 01 грудня 2015 року №5, рішення селищної ради з будь-якого питання приймається на її пленарному засіданні після його обговорення. Голосування проводиться підняттям руки або бюлетенями при проведенні таємного голосування. Голосування здійснюється депутатами особисто в залі засідань селищної ради або у відповідному для таємного голосування місці біля залу засідань. Рішення селищної ради (крім процедурного) вважається прийнятим, якщо після його обговорення на пленарному засіданні за нього проголосувала більшість від загального складу ради.

Відповідно до письмових пояснень відповідача, судом встановлено, що заява (клопотання) позивача прийнята, підготовлено проект рішення, який було винесено на розгляд сесії ради, питання розглянуто по суті колегіальним органом - сесією ради, проте рішення не набрало достатньої кількості голосів, оскільки за нього не проголосувала більшість від загального складу ради, що на думку суду виключає у діях органу місцевого самоврядування наявності факту бездіяльності.

Також, суд зазначає, що враховуючи норми статті 118 Земельного кодексу України, ненадання відповідним органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або вмотивованої відмови у його наданні у встановлений строк не перешкоджає розробці проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, оскільки особа має право замовити розробку такого проекту самостійно.

Таким чином, дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки не є рішенням, без якого не може бути реалізоване право на отримання земельної ділянки у власність. Відтак, не прийняття рішення щодо заяви про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, навіть якщо це, на думку особи, є протиправною, бездіяльністю не має наслідком порушення прав та інтересів особи, яка має намір отримати земельну ділянку.

Позивач звернувся до відповідача з заявою про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення йому у приватну власність земельної ділянки орієнтовною площею 0,7090 га для ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться на території Знам'янської Другої селищної ради, та за результатами розгляду заяви відповідачем надана відповідь, яка викладена у листі № Л-103/02-24 від 27.06.2018 року.

Таким чином, відповідачем був направлений лише лист щодо розгляду заяви позивача, без прийняття будь-якого рішення.

Відтак, лист Знам'янської Другої селищної ради Кіровоградської області № Л-103/02-24 від 27.06.2018 року про результати розгляду заяви про наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, за своїм змістом не має наслідком порушення прав та інтересів позивача, який має намір отримати земельну ділянку.

Звертаючись до суду з позовом зобов'язати Знамянську Другу селищну раду Кіровоградської області надати ОСОБА_1 дозвіл на розробку документації із землеустрою, позивач намагалась усунути перешкоду у реалізації її прав, якої у дійсності немає.

Отже, на думку суду, інформація зазначена Знамянською другою селищної ради стосовно розгляду заяви позивача про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою, викладена у листі № Л-103/02-24 від 27.06.2018 року не є рішенням без якого не може бути реалізоване право позивача на отримання земельної ділянки у власність.

Вказаний висновок суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 31.01.2018 по справі № 814/741/16 та від 14.03.2018 по справі № 804/3703/16.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У відповідності зі статтею 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір, водночас частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням з'ясованих обставин, досліджених матеріалів справи, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 є безпідставними та такими, що не підлягають до задоволення.

На підставі ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв'язку з відмовою в задоволенні адміністративного позову в повному обсязі, судові витрати не стягуються.

Керуючись статтями 9, 47, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 257 - 263, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволені позовних вимог ОСОБА_1 (ідент. номер НОМЕР_1, 27410, АДРЕСА_2) до Знамянської Другої селищної ради Кіровоградської області ( , 27411, Кіровоградська область, смт. Знам'янка Друга, вул. Перспективна, 51) про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Дата складання та підписання рішення в повному обсязі 25 жовтня 2018 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду К.М. Притула