Справа № 817/631/18
Суддя: Щербаков В.В.
Дата ухвалення: 2018-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

09 жовтня 2018 року м. РівнеСправа №817/631/18

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Щербакова В.В., за участю секретаря судового засідання Мидловець Л.О., сторін та інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: ОСОБА_1,

відповідача: представник ОСОБА_2,

третьої особи відповідача: представник ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доДисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_4,
про визнання протиправним та скасування рішення,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області про визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області від 25.01.2018 №Д/5-2.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення про застосування до позивача дисциплінарної відповідальності є незаконним, а тому підлягає скасуванню.

Ухвалою суду у складі судді Нор У.М. від 03.03.2018 справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Разом з тим, судом встановлено строк для подачі відповідачем відзиву на позовну заяву (відзив).

У встановлений судом строк відповідачем до суду подано відзив, у якому він заперечив проти задоволення позовних вимог.

Ухвалою суду від 10.05.2018 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_4. Разом з тим, судом встановлено строк для подачі третьою особою пояснень (заперечень) по суті позову.

У встановлений судом строк третьою особою до суду подано письмові пояснення, у яких вона заперечила проти задоволення позовних вимог.

Ухвалою суду від 21.06.2018 підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

З підстав закінчення повноважень судді Нор У.М. та відповідно до пункту 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, розпорядження Рівненського окружного адміністративного суду від 22.03.2018 №32, призначено повторний автоматизований розподіл справи №817/631/18.

За результатами повторного автоматизованого розподілу справи, оформленого протоколом від 02.07.2018, справу №817/631/18 передано на розгляд суду у складі судді Дорошенко Н.О.

Ухвалою суду у складі судді Дорошенко Н.О. від 20.08.2018 задоволено заяву ОСОБА_1 про відвід судді Дорошенко Н.О.

У зв'язку з чим та відповідно до пункту 2.3.52 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, розпорядження Рівненського окружного адміністративного суду від 22.03.2018 №32, призначено повторний автоматизований розподіл справи №817/631/18.

Так, за результатами повторного автоматизованого розподілу справи, оформленого протоколом від 20.08.2018, справу №817/631/18 передано на розгляд суду у складі судді Щербакова В.В.

Ухвалою суду у складі судді Щербакова В.В. від 22.08.2018 вирішено провести повторне підготовче провадження у даній справі.

Протокольною ухвалою від 11.09.2018 судом закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та суду пояснив, що 04.03.2017 отримано свідоцтво №1230 про право на заняття адвокатською діяльністю. 03.11.2017 до відповідача надійшла скарга ОСОБА_4, в якій скаржниця звинувачувала позивача, як адвоката в перевищені повноважень, які були надані довіреністю від 18.02.2015 на право представляти її інтереси та в шахрайстві, повязаному шляхом передачі належного їй майна до статутного капіталу ТОВ Будкомфорт-Лайн, реєстрація якого ніби то відбулася без її згоди. 25.01.2018 на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю на строк шість місяців - з 26.01.2018 по 26.07.2018 на підставі п.3 ч.2 ст.34 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність (порушення Правил адвокатської етики) за скаргою ОСОБА_4 Відповідач вказує, що позивач без згоди скаржниці визначив вартість належного їй нерухомого майна без проведення його оцінки, вніс дане майно до статутного капіталу ТОВ Будкомфорт-Лайн та прийняв участь в загальних зборах. Однак, вказані вище дії були вчинення за дорученням ОСОБА_4 в присутності її доньки ОСОБА_5 та адміністрації ТОВ Волинь-Буджитло та ПП Автотехнологія. Відповідачем не досліджено та в матеріалах дисциплінарної справи відсутні докази погодження представництва адвокатом інтересів ОСОБА_5 Відповідачем також не досліджено та в матеріалах дисциплінарної справи відсутні докази про те, коли саме адвокату ОСОБА_1 стало відомо про конфлікт інтересів між матірю ОСОБА_4 та донькою ОСОБА_5 Також позивач зазначає, що відповідач при його понятті неповно оцінив обставини справи, припустився порушень прав, що негативно вплинуло на його законність та обґрунтованість. В матеріалах перевірки кваліфікаційно-дисциплінарною комісією вказано, що перевірка відомостей, викладених у скарзі, за дорученням голови дисциплінарної палати проводилася членом дисциплінарної палати ОСОБА_6 Однак, провівши юридичний аналіз обставинам, які досліджувались та надавши їм правову оцінку, можна зробити висновок, що ОСОБА_6 проведена неналежна перевірка відомостей, викладених у скарзі, а саме не належним чином досліджено основне питання, з якого конкретно часу адвокату ОСОБА_1 стало відомо стосовно конфлікту між матірю ОСОБА_4 та її донькою ОСОБА_5 Дисциплінарною палатою не враховано ту обставину, що позивачу тривалий час не було відомо про конфлікт інтересів між скаржницею та її дочкою, а стало відомо лише тоді, коли скаржниця повідомила про скасування наданої на нього довіреності 29.09.2017. Саме з вказаної вище дати позивачу достеменно стало відомо про конфлікт. Позивач зазначає, що довіреність від ОСОБА_4 видана ще у 2015 році і починаючи з моменту видачі, на той час позивачем вчинялося безліч правочинів, повязаних з реєстрацією земельних ділянок в Державному земельному кадастрі, реєстрації права власності на земельні ділянки, різного роду будівлі, отримання дозвільних документів в органах ДАБІ та інших юридично значимих дій, без будь-яких письмових погоджень. Крім того, вказує, що державний реєстратор при здійсненні держаної реєстрації майна перевіряв повноваження позивача. Враховуючи викладене, позивач вважає, рішення про застосування до нього дисциплінарної відповідальності незаконним та таким, що підлягає скасуванню. Просив позов задовольнити повністю.

У судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечила, надавши пояснення тотожні відзиву. Зокрема, вказала, що обставини, покладені в основу оскаржуваного рішення були встановлені поведеною перевіркою, що підтверджується довідкою члена дисциплінарної палати, якому було доручено проведення перевірки за скаргою ОСОБА_4 на дії адвоката ОСОБА_1 - ОСОБА_6, та прийнятим на її підставі рішенням дисциплінарної палати 28.12.2017 про порушення дисциплінарної справи. Доводи стосовно часу виникнення конфлікту між заявницею та її донькою підтверджуються поясненнями заявниці ОСОБА_4, наданими на засіданнях дисциплінарної палати. Крім того, 28.12.2017 за результатом проведеної перевірки рішенням дисциплінарної палати за скаргою ОСОБА_4 стосовно адвоката ОСОБА_1 було порушено дисциплінарну справу, розгляд справи призначено на 25.01.2018 о 15-00 год., адвокату запропоновано надати пояснення, докази на підтвердження своїх доводів, характеристики на себе. Вказане рішення адвокатом в установленому порядку не оскаржене, тому є чинним. При ухваленні оскаржуваного рішення від 25.01.2018 Дисциплінарною палатою було підтверджено наявність складу дисциплінарного проступку та адвокату обрався вид дисциплінарного стягнення. Відповідач зазначає, що перевірка за скаргою ОСОБА_4 на дії адвоката ОСОБА_1 проведена у відповідності до вимог закону, а зроблені висновки відповідають фактичним обставинам стави та вказують на вчинення адвокатом дисциплінарного проступку. Під час перевірки членом дисциплінарної палати було встановлено, що про конфлікт між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 адвокату було відомо з липня 2017 року зі слів ОСОБА_4, що відображено не лише у довідці за результатом перевірки, але і у протоколі засідання дисциплінарної палати. Час з якого адвокату було відомо про конфлікт між обома клієнтами не вплинуло ні на підставу притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, ні на обраний вид дисциплінарного стягнення. Дії, які оскаржуються, вчинені адвокатом на підставі довіреності ОСОБА_4 від 18.02.2015 у вересні 2017 року, тобто після набуття ним статусу адвоката. Довіреність іншого клієнта - ОСОБА_5 була видана ОСОБА_1 13.04.2017, тобто після набуття ним статусу адвоката. Тому, на час вчинення дій як представник ОСОБА_4 у вересні 2017 року - ОСОБА_1 як адвокат мав дотримуватися усіх правил та виконувати всі обовязки, які покладаються профільним законодавством на адвоката, незважаючи на укладення ним договору про правову допомогу чи вчинення представництва на підставі довіреності. Відповідальність адвоката настає не від дати видачі йому довіреності, а від дати вчинення дій у статусі адвоката. Крім того, наведені у позові дії були спрямовані на набуття довірителькою певних прав, а дії, що оскаржуються, спрямовані на відчуження нерухомого майна, таких повноважень у довіреності не передбачено. ОСОБА_1 маючи статус адвоката, незалежно від укладення договору про правову допомогу чи діючи за довіреністю без укладення такого договору, має керуватися в своїй діяльності Законом України Про адвокатуру та адвокатську діяльність та дотримуватися Правил адвокатської етики, і як адвокат - нести відповідальність за порушення встановлених для адвоката обовязків, що підтверджується рішенням ОСОБА_7 адвокатів України №74 від 26.02.2016. Просила у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

У судовому засіданні представник третьої особи проти позову заперечила, надавши пояснення тотожні письмовим поясненням. Зокрема, вказала, що 22.09.2017 було прийняте рішення про створення ТОВ Будкомфорт-Лайн, про що вона ніяким чином не була повідомлена, нічого не знала та намірів брати участі у її створенні не мала, внаслідок чого шляхом обману на даний час вона являюся однією із засновників даної юридичної особи та все нерухоме майно відчужене (передане) у статутний фонд даної фірми та в подальшому перепродане третім особам. Зазначає, що оскільки не була повідомлена про створення ТОВ Будкомфорт-Лайн та ніяким чином не брала участі у шахрайських діях ОСОБА_1 та ОСОБА_5, приймати рішення, підписувати протокол, статут, заяву та проводити реєстрацію від мого імені, згідно Протоколу, було доручено ОСОБА_1 на підставі нотаріальної довіреності, яка була видана 18.02.2015 на право представляти її інтереси. Однак, даною довіреністю, жодним чином не було делеговано ОСОБА_1 брати участь у загальних зборах, створювати від її імені юридичні особи, а тим більше формувати статутний фонд шляхом укладення будь-яких правочинів на відчуження майна, передачу його третім особам чи до статутного фонду. Крім того, вказана довіреність була скасовано мною ще до вчинення дій ОСОБА_1 по створенню товариства. Вважає, що позивач не надав належних доказів суду для спростування його винуватості у даній справі, а тому Рішення № Д/5-2 дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області є правомірним, оскільки в повному обсязі досліджено усі докази вини та участі у шахрайських діях адвоката ОСОБА_1 На підставі викладеного просила відмовити в задоволенні позову. Просила у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Заслухавши учасників справи, повно і всебічно з'ясувавши всі обставини справи в їх сукупності на підставі чинного законодавства, перевіривши їх дослідженими у судовому засіданні доказами, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення повністю з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 03.11.2017 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області від ОСОБА_4 надійшла скарга на дії адвоката ОСОБА_1 (арк.с.99 т.1). Скаржниця зазначає, що 22.09.2017 ОСОБА_1 перевищив повноваження які були надані довіреністю від 18.02.2015 на право представляти її інтереси. Шахрайським методом діючі у змові з ОСОБА_5 відчужив все її нерухоме майно, яке належить їй на праві власності, шляхом передачі належного їй майна в статутний фонд новоствореного ТОВ Будкомфорт-Лайн. Реєстрація новоствореного ТОВ Будкомфорт-Лайн відбулася 25.09.2017., після того як скаржниця 23.09.2017 скасувала видану довіреність. ОСОБА_1 відчужив належне їй майно по довіреності, однак вказана довіреність не передбачала делегованого права відчужувати майно. Передача майна в статутний фонд підприємства є відчуженням майна, і ОСОБА_1, як адвокат, не міг не розуміти, що здійснює свої дії з перевищенням наданих йому повноважень. Він був повідомлений про наявний конфлікт між скаржницею та ОСОБА_5, та не зважаючи на це використав видану довіреність на його імя всупереч інтересам скаржниці. В скарзі зазначено, що адвоката в усному порядку повідомляли, в день скасування довіреності 23.09.2017 про те, що видана йому мною довіреність скасована. Однак, він всіляко уникав зустрічі зі скаржницею для того, щоб поставити підпис про ознайомлення. Лише 29.09.2017 він поставив підпис про ознайомлення на заяві про відміну довіреності. Саму довіреність він не повернув, заявивши про те, що її у нього немає і він буде її шукати, і поверне коли найде. Про створення юридичної особи ТОВ Будкомфорт-Лайн скаржниця нічого не знала, намірів брати участь у її створені не мала і не має, а тим більше відчужити (передати) у статутний фонд абсолютно все своє нерухоме майно, яке належить їй на праві приватної власності. Таким чином, у звязку з нанесенням матеріальної шкоди в особливо великих розмірах, ОСОБА_4 просила позбавити адвоката ОСОБА_1 права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

Розгляд скарги ОСОБА_4 відносно дій адвоката ОСОБА_1 було призначено на 30.11.2017 та запропоновано адвокату подати пояснення по суті скарги (арк.с.113-116 т.1).

У поданих 24.11.2017 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області поясненнях від 23.11.2017 адвокат ОСОБА_1 зазначив, що на розгляді дисциплінарної палати КДКА Рівненської області знаходяться скарги ОСОБА_4 та ОСОБА_8 щодо позбавлення його права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України. По суті скарги ОСОБА_4 пояснив наступне. 18.02.2015 ОСОБА_4 на нього було видано довіреність на представництво інтересів та вчинення інших дій. На підставі вказаної вище довіреності протягом двох років він вчинив ряд дій за дорученням ОСОБА_4 В серпні та у вересні місяцях ОСОБА_4 в присутності ОСОБА_5 та інших осіб доручила йому від її імені вчинити дії повязані із узаконенням нерухомого майна переліченого в скарзі з подальшим створенням юридичної особи ТОВ Будкомфорт-Лайн та вказала перелік майна, яке необхідно було внести в статутний капітал вказаного вище підприємства. 29.09.2017 ОСОБА_4 вперше зателефонувала та попросила зустрітись, на що він одразу погодився. Під час зустрічі вона повідомила про скасування довіреності, що було дуже не очікувано та дивно. Після чого жодних дій від її імені не вчинялося. Про скасування довіреності він дізнався 29.09.2017. Тобто те, що ОСОБА_4 повідомила про скасування довіреності в усному порядку 23.09.2017 є штучно надуманим ОСОБА_8 Згодом позивач дізнався, про те, що його довірителька звинувачує у шахрайстві, вказуючи на те, що він без її відома вчинив дії, які вона доручила. Адвокат зазначив, що фактично в даній ситуації його зробили заручником сімейного конфлікту за участі чоловіка, дружини та її матері. Вважає, що підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, передбачені Законом України Про адвокатуру та адвокатську діяльність та Правилами адвокатської етики, відсутні (арк.с.117-118 т.1).

Згідно з Протоколом №2 засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області від 30.11.2017, розгляд скарги відкладено на 15.12.2017 (арк.с.127-129 т.1).

11.12.2017 адвокатом ОСОБА_1 подано додаткові пояснення (арк.с.130-131 т.1), в яких він зазначає наступне. Зі скарги встановлено, що ОСОБА_4 про скасування довіреності повідомляла в день скасування довіреності, тобто 23.09.2017, натомість при поясненнях вказує на те, що не змогла про це повідомити, оскільки в нього був відключений телефон. Дані її твердження спростовуються випискою телефонних дзвінків, наданих телефонним оператором Київстар, згідно з якою з 23.09.2017 по 29.09.2017 від ОСОБА_4 відсутній жодний телефонний дзвінок, більше того його телефон був постійно в мережі, що підтверджується телефонними розмовами з іншими абонентами. Документом, який являється фактично договором про внесення в статутний фонд ТОВ Будкомфорт-Лайн і на підставі якого здійснювалась державна реєстрація за вказаною вище юридичною особою майна ОСОБА_4 є акт прийому-передачі майна. Зазначає, що з довіреності чітко вбачається, що він був наділений правом підписувати ОСОБА_6 приймання-передачі житлового будинку. Тобто, зазначена вище довіреність надавала йому повноваження підписати згаданий вище акт прийому-передачі. Своїми діями скаржники вводять в оману дисциплінарну комісію.

Вважає, що підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, передбачені Законом України Про адвокатуру та адвокатську діяльність та Правилами адвокатської етики, відсутні.

Згідно з Протоколом №3 засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області від 15.12.2017, розгляд скарги відкладено на 28.12.2017 (арк.с.203-204 т.1).

Як встановлено з матеріалів дисциплінарної справи, дорученням на проведення перевірки №669 від 30.11.2017 члену дисциплінарної палати ОСОБА_6 доручено провести перевірку відомостей, викладених у скарзі ОСОБА_4 відносно дій адвоката ОСОБА_1 (арк.с.125 т.1).

За результатами перевірки даних зазначених в скарзі ОСОБА_4 на дії адвоката ОСОБА_1 складено Довідку від 28.12.2017 (арк.с.207-208 т.1), відповідно до висновків якої в діях адвоката ОСОБА_1 є ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого п.3 ч.2 ст.34 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність.

Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області №Д/4-2 від 28.12.2017 порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 за скаргою ОСОБА_4 Призначено розгляд дисциплінарної справи щодо адвоката ОСОБА_1 на 25.01.2018 (арк.с.212-213 т.1).

Вказане рішення позивачем у адміністративному порядку оскаржене не було.

25.01.2018 Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області прийнято рішення №Д/5-2 (арк.с.224-227 т.1), яким накладено на адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк шість місяців - з 26 січня 2018 року по 26 липня 2018 року на підставі п.3 ч.2 ст.34 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність (порушення Правил адвокатської етики) за скаргою ОСОБА_4.

Вважаючи вказане рішення відповідача протиправним, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Загальні умови, підстави для притягнення та види дисциплінарної відповідальності адвоката регламентовано Розділом VI Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність від 05.07.2012 №5076-VI (далі Закон №5076-VI).

При вирішенні питання про правомірність притягнення до дисциплінарної відповідальності слід виходити із загальних норм права відносно відповідальності за порушення зобов'язань та встановлення в діях або бездіяльності особи складу правопорушення з метою застосування юридичної відповідальності.

Відповідно до положень ст.33 Закону №5076-VI, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

При цьому, дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку (ч.2 ст.33 Закону №5076-VI).

Згідно з ч.1 ст.34 Закону №5076-VI, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч.2 ст.34 Закону №5076-VI, дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Передумовою притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього відповідного дисциплінарного стягнення за вчинення ним дисциплінарного проступку передує чотири процесуальні стадії, передбачені ч. 1 ст.37 Закону №5076-VI, а саме: дисциплінарне провадження складається з таких стадій: проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; порушення дисциплінарної справи; розгляд дисциплінарної справи; прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Предметом судового розгляду у даній справі є, зокрема, рішення відповідача, прийняте на четвертій стадії дисциплінарного провадження за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Статтею 40 Закону №5076-VI визначено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення. Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Зокрема, згідно з ч. 1 ст. 41 Закону №5076-VI, за результатами розгляду дисциплінарної справи ДП КДКА приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Виходячи з положень ст.ст.40-41 Закону №5076-VI, саме за результатом розгляду дисциплінарної справи по суті, дисциплінарною палатою приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи у зв'язку із відсутністю підстав для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

У свою чергу, за змістом ч.1 ст.35 Закону №5076-VI, вчинення адвокатом дисциплінарного проступку може мати своїм наслідком застосування до нього одного з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

При цьому, ч.2 ст.31 Закону №5076-VI визначено перелік підстав, за яких може бути застосовано накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю. Такими підставами є, виключно у разі: повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку; порушення адвокатом вимог щодо несумісності; систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики.

Як на підставу прийняття оспорюваного рішення відповідач зазначає, що дії адвоката під час представлення інтересів ОСОБА_4 у відносинах із іншим його ж довірителем - ОСОБА_5 у питанні створення ТОВ Будкомфорт-Лайн та інші дії, повязані із цим, вказують на наявність у діях адвоката конфлікту інтересів, який призвів до тяжких наслідків для його довірителя - ОСОБА_4

Так, розглянувши матеріали дисциплінарного провадження, судом встановлено, що 18.02.2015 ОСОБА_4 видала на імя ОСОБА_1 та ОСОБА_7 довіреність на представлення її інтересів з усіх питань, що стосуватимуться її і вести всілякі справи в усіх організації, установах, підприємствах незалежно від форм власності тощо. Вказана довіреність посвідчена Приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу ОСОБА_9 та зареєстрована в реєстрі за №600 (арк.с.100 т.1).

23.09.2017 ОСОБА_4 відмінила довіреність від 18.02.2015 за №600, що підтверджується заявою про припинення дії довіреності від 23.09.2017, яка посвідчена Приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу ОСОБА_10 та зареєстрована за №934 (арк.с.101 т.1).

Дані про відміну довіреності від 18.05.2015 за №600 внесені до Єдиного реєстру довіреностей (арк.с.102 т.1).

З матеріалів дисциплінарної справи встановлено, що адвокатом ОСОБА_1 вчинено від імені ОСОБА_4 та без погодження із нею наступні дії, зокрема, адвокат визначив вартість належного ОСОБА_4 нерухомого майна без проведення його оцінки, вніс це майно до статутний фонду ТОВ Будкомфорт-Лайн та прийняв участь в установчих зборах вказаного товариства.

Згідно з Протоколом №01 загальних зборів засновників (Учасників) ТОВ Будкомфорт-Лайн від 22.09.2017 громадянка ОСОБА_5 та громадянин ОСОБА_1, як уповноважений ОСОБА_4 на підставі довіреності від 18.02.2015, прийняли рішення створити ТОВ Будкомфорт-Лайн, до статутного фонду якого внесено 6 обєктів нерухомого майна, належного ОСОБА_4, розмір частки якого за рішенням засновників складав 38,75 % (арк.с.103-107 т.1).

Як встановлено з оскаржуваного рішення, вказане у протоколі №01 загальних зборів засновників (Учасників) ТОВ Будкомфорт-Лайн від 22.09.2017 майно, у подальшому було зареєстроване за новоствореним товариством і протягом кількох днів після реєстрації товариства відчужене в інтересах третіх осіб, що встановлено із інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 23.10.2017.

З матеріалів справи встановлено, що 13.04.2017 ОСОБА_5 видала довіреність на імя ОСОБА_1 та уповноважила його бути її представником та вести її справи. Вказана довіреність нотаріально посвідчена та зареєстрована за №523 (арк.с.119 т.1).

Тобто, на час створення ТОВ Будкомфорт-Лайн адвокат ОСОБА_1 здійснював водночас представництво ОСОБА_5 та ОСОБА_4, що свідчить про наявність конфлікту інтересів.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено поняття:

«приватний інтерес» будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у звязку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

«реальний конфлікт інтересів» суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно з ч.1 ст.237 ЦК України, представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобовязана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Відповідно до ч.1 ст.244 ЦК України, представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю.

Згідно з ч.1 ст.18 Правил адвокатської етики, затверджених 09.06.2017 Звітно- виборним зїздом адвокатів України 2017 року (далі - Правила адвокатської етики), адвокат інформує клієнта щодо ведення дорученої йому справи, у тому числі щодо правової позиції у справі.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.20 Правил адвокатської етики, адвокат не має права приймати доручення, якщо інтереси клієнта обєктивно суперечать інтересам іншого клієнта, з яким адвокат пов'язаний договором про надання правової допомоги. Адвокат не має права прийняти доручення також якщо конфлікт інтересів пов'язаний і тим, що адвокат отримав від іншого клієнта конфіденційну інформацію, що охоплюється предметом адвокатської таємниці або захищається в інший спосіб, яка має перспективу бути використаною при наданні правової допомоги іншому клієнту.

Згідно з ч.1 ст.21 Правил адвокатської етики, адвокат може виступати посередником між клієнтами за умови, якщо між інтересами клієнтів немає конфлікту або за наявності письмової згоди обох (всіх) клієнтів, інтереси яких представляє адвокат та які є суперечливими.

Аналіз наданих сторонами документів свідчить, що обставини викладені у скарзі ОСОБА_4 містять дані про недотримання адвокатом ОСОБА_1 Правил адвокатської етики.

Таким чином, у діях адвоката ОСОБА_1 наявний конфлікт інтересів, і його дії під впливом цього конфлікту призвели до тяжких для ОСОБА_4 наслідків у виді відчуження ОСОБА_5 (від імені товариства) нерухомого майна ОСОБА_4 для третіх осіб.

При цьому, посилання позивача на довіреність від ОСОБА_4 від 18.02.2015 №600, як на підставу відсутності конфлікту інтересів, суд вважає необґрунтованим, з огляду на наступне.

Постановою Рівненського апеляційного господарського суду від 17.09.2018 у справі №918/13/18, яка набрала законної сили 17.09.2018, встановлено, що повноваження, надані вказаною довіреністю (від 18.05.2015 за №600), не можуть вважатися "конкретними" у розумінні ст.1003 ЦК України та п.2.1 глави 4 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, оскільки довіреність не містить чіткої вказівки на дії, які належить вчинити представнику. Крім того, колегія суддів звертає увагу, що позивач уповноважила представляти ОСОБА_1 її інтереси "в усіх організаціях, установах, підприємствах незалежно від їх форм власності та підпорядкування", тобто представляти інтереси в уже існуючих юридичних особах, а не при їх створенні. Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що аналіз змісту довіреності фактично зводиться до наділення процесуальними представницькими повноваженнями ОСОБА_1 в будь-яких підприємствах, установах, організаціях, а також в судах. Довіритель не наділяла ОСОБА_1 правом відчуження належного їй майна, правом на власний розсуд визначати вартість такого майна для його відчуження, правом на власний розсуд визначати потребу довірительки в набутті нею корпоративних прав, а також виду господарського товариства, учасником якого вона стала. Згідно з ч.1 ст.241 ЦК України, правочин, вчинений представником з перевищенням повноважень, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов'язки особи, яку він представляє, лише у разі наступного схвалення правочину цією особою. Правочин вважається схваленим, зокрема, у разі, якщо особа, яку він представляє, вчинила дії, що свідчать про прийняття його до виконання. З наведеного вище вбачається, що позивачем як довірителем не лише не було схвалено дії повіреної особи, а й в активній формі було висловлено заперечення щодо наділення повіреного будь-якими повноваженнями на підставі виданої довіреності, про що свідчить заява про скасування довіреності від 23.09.2017 та заява про заборону вчинення реєстраційних дій на належне позивачу майно від 25.09.2017.

Відтак, дії ОСОБА_1, вчиненні за довіреністю від 18.02.2015, визнані в судовому порядку такими, що вчиненні з перевищенням меж повноважень, наданих йому довірителем, а тому в силу вимог ч.4 ст.78 КАС України не потребують доказуванню.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що під час дій по створенню ТОВ Будкомфорт-Лайн адвокат ОСОБА_1 також мав довіреність від ОСОБА_8, і мав місце конфлікт інтересів і у відношенні ОСОБА_5, ОСОБА_11, що стверджується рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №V-001/2018 від 18.05.2018 за скаргою ОСОБА_8 на дії адвоката ОСОБА_1, яка є повязаною із скаргою ОСОБА_4

З огляду на викладене, суд зазначає, що оскаржуване рішення відповідача приймалось з урахуванням всіх наявних матеріалів та обставин, наданих та наявних у ДП КДКА у Рівненській області на час прийняття рішення, які були предметом розгляду під час дисциплінарного провадження.

Відповідно до ч.1 ст.50 Закону №5076-VI, кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

Згідно з п.4 ч.5 ст.50 Закону №5076-VI, до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належить, зокрема, здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.

Стадіями дисциплінарного провадження відповідно до статті 37 Закону №5076-VI є: 1)проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2)порушення дисциплінарної справи; 3)розгляд дисциплінарної справи; 4)прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до ч.5 ст.50 Закону №5076-VI, до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать: 1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; 5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ОСОБА_7 адвокатів України, зїзду адвокатів України.

У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.

Згідно з ч.6 ст.50 Закону №5076-VI, засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.

Частиною 7 статті 50 Закону №5076-VI, рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.

При цьому, суд враховує, що КДКА є колегіальним органом, рішення яким приймаються шляхом голосування на підставі досліджених обставин та доказів.

Під час розгляду дисциплінарного провадження, згідно ч.2 ст.33 Закону №5076-VI, здійснюється розгляд письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За таких обставин, суд вважає, що рішення ДП КДКА у Рівненській області прийнято в межах наданих діючим законодавством повноважень, правомірно, відповідно до вимог чинного законодавства України, з урахуванням всіх поданих та наявних на час прийняття оскаржуваного рішення доказів. Натомість, доводи позивача з цього приводу є безпідставними та такими, що не відповідають дійсності.

Частиною 1 статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Частинами 1 та 2 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про те, що відповідачем підтверджено правомірність свого рішення належними та допустимими доказами, а відтак, позов задоволенню не підлягає.

Враховуючи положення ст.139 КАС України судовий збір відшкодуванню не підлягає.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд (пп.15.5 п.15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 23 жовтня 2018 року.

Суддя Щербаков В.В.