Справа № 826/15991/16
Суддя: Шрамко Ю.Т.
Дата ухвалення: 2018-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

20 липня 2018 року № 826/15991/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шрамко Ю.Т., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Хімічна компанія Єврохім" до Київської міської митниці ДФС про скасування рішення та картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (далі також - суд) звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Хімічна компанія Єврохім" (далі також - позивач, ТОВ "Хімічна компанія Єврохім") з позовом до Київської міської митниці ДФС (далі також - відповідач), в якому просить:

- скасувати рішення Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару №КТ-121-2016 від 09 серпня 2016 року;

- скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №100260001/2016/00068.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва (суддя Погрібніченко І.М.) від 27 жовтня 2016 року відкрито провадження в адміністративній справі.

У подальшому, у зв'язку із припиненням повноважень судді Погрібніченка І.М. щодо здійснення правосуддя, у провадженні якого перебувала справа та ним не розглянута по суті, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для її подальшого розгляду і вирішення визначено суддю Шрамко Ю.Т., у зв'язку з чим ухвалою суду від 26 квітня 2017 року справу прийнято до провадження судді Шрамко Ю.Т.

Позов обґрунтовується протиправною зміною відповідачем коду імпортованого позивачем товару, оскільки технічні характеристики та властивості цього товару (оксид цинку), ввезеного на територію України, не відповідають класифікаційним характеристикам визначеного митним органом коду згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД). Задекларований позивачем імпортний товар необхідно класифікувати за кодом , оскільки цей товар є окремою сполукою визначеного хімічного складу, а не речовиною до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, а тому товар не може відноситися до 23 групи УКТ ЗЕД. Крім того, відсотковий показник вмісту цинку в перерахунку на оксид цинку не впливає на класифікацію товарів за кодом .

Позивач вважає, що товар (оксид цинку) відповідає групі 28 УКТ ЗЕД "Продукти неорганічної хімії: неорганічні або органічні сполуки дорогоцінних металів, рідкоземельних металів, радіоактивних елементів або ізотопів" та його необхідно класифікувати за кодом .

Представник відповідача заперечив по суті заявлених позовних вимог, про що надав суду письмові заперечення, в яких зазначив, що за результатами дослідження зразка відібраної проби з імпортованого товару встановлено наступне: зазначений товар за чистотою не відповідає вимогам оксиду цинку, який вказаний у товарній позиції 2817 УКТ ЗЕД. На думку відповідача, товар "оксид цинку" відповідно до інформації виробника має кормовий клас та використовується як кормовий продукт, а тому має класифікуватися у товарній підкатегорії згідно УКТ ЗЕД.

Враховуючи викладене та зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, у відповідному судовому засіданні судом прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, між позивачем (покупець) та компанією PCH STACHEM SP.J (Польща) (продавець) укладено контракт від 28 грудня 2015 року №PL/DHC281215/E-0509, відповідно до якого покупець придбав, а продавець продав товар згідно з додатками до цього контракту, що є його невід'ємною частиною.

Згідно з додатком №20 до вказаного вище контракту, продавець придбав у покупця 22 тонни оксиду цинку 72% технічного.

З метою митного оформлення 19 липня 2016 року позивачем подано до Київської міської митниці ДФС митну декларацію №100260001/2016/204921, відповідно до якої до митного оформлення заявлено імпортний товар, придбаний за вищевказаним контрактом, а саме "оксид цинку", та в графі 33 зазначено код товару за кодом УКТ ЗЕД - .

В графі 31 митної декларації "Вантажні місця та опис товару, маркування" декларант зазначив відомості про товари - "Оксид цинку 72% (Zinc Oxide ZnO Zn - 72%). Окис цинку Zn - 72% (720000 mg/kg) технічний (Zinc Oxide) Zn - 72% Тechnical Grade. Являє собою порошок коричневого кольору. Використовується у гумовій, лакофарбовій, скляній, керамічній промисловості та в якості добавки для кормових преміксів. Продукт має наступний склад: Zinc Oxide ZnO) - 90-93%, Fe203-max 1,52%, Cuo-max 1,2% MnO-max 1,4 %,Si02-max 2,0%, А12 03-max 1,5%, CaO max 1,5%. He містить озоноруйнуючих речовин, не містить наркотичних засобів, психотропних речовин, прекурсорів не являється пестицидами та агрохімікатами. Не для медичного призначення. Не для військового призначення. Не являється відходом виробництва. Виробник - PRZEDSIEBIORSTWO ARKOP. Країна виробництва-PL. Мішки по 25 кг, - 880 мішків - 22000кг Торговельна марка: ARKOP".

Разом з митною декларацією позивачем подано документи, перелік яких зазначене в графі 44 декларації.

Відповідачем взято проби для проведення дослідження для визначення компонентів хімічного складу даного товару та однозначної класифікації відповідно до вимог УКТ ЗЕД. Надалі товар, проби на який були взяті на дослідження, випущено відповідачем відповідно до частини двадцять першої статті 356, частини першої статті 260 Митного кодексу України після подання позивачем митної декларації №100260001/2016/220053.

При цьому, оскаржуваним рішенням Київської міської митниці ДФС від 09 серпня 2016 року №КТ-121-2016 визначено код вказаного вище товару - .

У подальшому, відповідачем складено оскаржувану картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №100260001/2016/00068, згідно якої відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією №100260001/2016/204921 від 19 липня 2016 року, з таких причин: "Висновок СПЕЦІАЛІЗОВАНОЇ ЛАБОРАТОРІЇ З ПИТАНЬ ЕКСПЕРТИЗИ ТА ДОСЛІДЖЕНЬ МІНДОХОДІВ №199 від 04.08.2016, згідно Рішення про визначення коду товару від 09.08.2016 №КТ-121-2016 код товару №1 змінено".

Отже, відповідач не погодившись із зазначенням позивачем в митній декларації коду товару відповідно до УКТ ЗЕД "Готові сполучні суміші, які використовують у виробництві ливарних форм або ливарних стрижнів; хімічна продукція та препарати хімічної або суміжних з нею галузей промисловості (включаючи препарати, що складаються із сумішей природних продуктів), в інших позиціях не зазначені" замінив його на код - .

У подальшому, позивачем виявлено помилкове визначення коду товару , оскільки правильним є код , про що він зазначив у позовній заяві, зазначивши, що вказана помилка не призвела та не може призвести до безпідставного звільнення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру, оскільки при ввезенні товару як за кодом так і за кодом застосовується нульова ставка митних платежів.

Вважаючи вищевказані оскаржувані рішення відповідача щодо визначення іншого коду товару та картку відмови такими, що порушують його законні права та інтереси, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до частин першої-п'ятої статті 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Як складний випадок класифікації товару розуміють випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Згідно з частиною сьомою статті 69 цього Кодексу, рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення у порядку, встановленому главою 4 цього Кодексу.

Між тим, термін "класифікація товару" для цілей розділу IV Митного кодексу України міститься в пункті 3 Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року №650 (далі - Порядок №650), та розуміється як: визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України" (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Також, у пункті 3 розділу І Порядку №650 визначено, що контроль правильності класифікації товарів - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу ІІІ Порядку №650, декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Митного кодексу України, а посадові особи митного поста здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів.

Пунктом 4 розділу ІІІ Порядку №650 встановлено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом:

- перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу;

- заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС. При цьому, така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів "а" та "б" абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару.

У разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару (пункт 5 розділу ІІІ Порядку №650).

У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення (пункт 6 розділу ІІІ Порядку №650).

Відповідно до частин другої-четвертої статті 67 Митного кодексу України, в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовуються сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

В силу норми статті 67 Митного кодексу України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Крім того, з метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено пояснення до УКТ ЗЕД, побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, що затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09 червня 2015 року №401.

У відповідності до пунктів 1, 2, 3, 4 і 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД додатку до Закону України "Про Митний тариф України" класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Як вже зазначалось вище, позивач визначив код спірного імпортованого товару за УКТ ЗЕД (Різноманітна хімічна продукція. Готові сполучні суміші, які використовують у виробництві ливарних форм або ливарних стрижнів; хімічна продукція та препарати хімічної або суміжних з нею галузей промисловості (включаючи препарати, що складаються із сумішей природних продуктів), в інших товарних позиціях не зазначені: - інші), ставка ввізного мита при ввезенні до України такого товару складає 0%.

Відповідач оскаржуваним рішенням про визначення коду товару визначив код імпортованого позивачем товару за УКТ ЗЕД - (Залишки i вiдходи харчової промисловостi; готовi корми для тварин. Продукти, що використовуються для годiвлi тварин: - інші).

В тексті оскаржуваного рішення від 09 серпня 2016 року №КТ-121-2016 відповідач навів наступний опис товару згідно з встановленим ним кодом товару : оксид цинку ZnO (Е6) кормовий Zn - 72% (720000 mg/kg) Zinc Oxide Feed Grade. Являє собою дрібнодисперсну порошкоподібну речовину темно-коричневого кольору, без запаху та сторонніх включень, не розчиняється у воді. Добавка для кормів для всіх категорій тварин. Максимальна кількість, дозволена для додавання у готові корми, відповідно до інформації на упаковці 150-250 мг/кг. Згідно інформації виробника продукт має наступний склад: цинк - min 72%; свинець - max 0,030%; кадмій - max 0,002%; арсенікум - max 0,009%. Визначений вміст оксиду цинку становить 89,7 + 0,5 мас. %. Товар упаковано в паперові мішки по 25 кг. Виробник PRZEDSIEBIORSTWO ARKOP, PL.

Ставка ввізного митна при ввезенні до України такого товару складає 10%.

Приймаючи оскаржуване рішення щодо зміни коду товару "оксид цинку" відповідач керувався УКТ ЗЕД у редакції товарної номенклатури Митного тарифу України, висновком Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 04 серпня 2016 року №199, інформацією виробника про кількісно-якісний хімічний склад товару та фотозображенням товару.

Згідно з приміткою до групи 23 "Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин" УКТ ЗЕД до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

Відповідно до пункту 1 Примітки до групи 28 Пояснень до УКТ ЗЕД "Продукти неорганічної хімії: неорганічні або органічні сполуки дорогоцінних металів, рідкісноземельних металів, радіоактивних елементів або ізотопів", зазначено, що до товарних позицій цієї групи включаються лише:

(a) окремі хімічні елементи та окремі сполуки визначеного хімічного складу, які містять або не містять домішки;

(b) водні розчини продуктів, зазначених у пункті (а);

(c) продукти, зазначені у пункті (а), розчинені в інших розчинниках за умови, що розчинення є звичайною і необхідною умовою для їх збереження або транспортування і при цьому зберігаються властивості цих продуктів, що не допускає їх використання в інших цілях, що відрізняються від традиційних;

(d) продукти, зазначені у пунктах (а), (b) або (c), із доданням стабілізуючої речовини (включаючи агент, що запобігає злежуванню), необхідної для їх збереження або транспортування;

(e) продукти, зазначені у пунктах (а), (b), (c) або (d), із доданням протипилового засобу або барвника для полегшення їх ідентифікації або з міркувань безпеки за умови, що ці добавки не роблять продукт придатним для нетрадиційного використання.

У загальних положеннях до підгрупи IV "Неорганічні основи та оксиди, гідроксиди і пероксиди металів" Пояснень до УКТ ЗЕД до групи 28 зазначено, що оксиди металів - це сполуки металів з киснем. Багато з них можуть сполучатися з однієї чи декількома молекулами води з утворенням гідроксидів. До цієї підгрупи включаються:

(1) оксиди, гідроксиди та пероксиди металів основні, кислотні, амфотерні чи солеподібні;

(2) інші неорганічні основи, які не містять кисень, такі як аміак товарна позиція 2814) чи гідразин (товарна позиція 2825), або не містять метал, такі як гідроксиламін (товарна позиція 2825).

Окремі елементи та сполуки визначеного хімічного складу, описані вище, доданням стабілізувальної речовини для їхнього зберігання або для зручності транспортування включаються в цю групу.

Отже, з аналізу вищевказаних Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, пояснень до УКТ ЗЕД, вбачається, що імпортовані позивачем товари не відносяться до підсоложених кормів, готових кормів, інших готових продуктів для тварин, що включаються у групу 23 УКТ ЗЕД.

Так, згідно з поясненнями до товарної позиції 2817 (А) оксид цинку (цинкові білила, цинковий блиск) (ZnО) одержують дією струменя повітря на нагрітий до червоного жару цинк; замість цинку може бути використана суміш цинкових руд, збагачених киснем (випалений сфалерит, каламін - товарна позиція 2608) та вуглецю. Проникаючи в порожнини речовини, гази утворюють області хімічно чистих оксидів, серед яких найчистішим є цинковий блиск. Оксид цинку являє собою білий шаруватий порошок, який під час нагрівання жовтіє.

Відповідно до висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 04 серпня 2016 року №199 в ході проведеного дослідження зразка відібраної проби товару встановлено, що "згідно наданої супровідної документації (п. 6.4, 6.7) продукт "Zinc Oxide Zn72" має наступний склад: цинк - min 72%; свинець - max 0,030%; кадмій - max 0,002%; арсенікум - max 0,009%.

Проба, зазначена на маркувальній етикетці як "Оксид цинку" (Zinc Oxide ZnО - 72%) має вигляд дрібнодисперсної порошкоподібної речовини темно-коричневого кольору, без запаху та сторонніх включень.

До визначеного елементного складу проби входять цинк (основа), також виявлено алюміній, кремній, залізо, марганець, сірку, мідь, кальцій інші добавки/домішки. Визначений вміст цинку в перерахунку на ZnO становить 89,7±0,5 мас. %.

Визначена концентрація цинку, а також якісний хімічний склад наданої на дослідження проби не суперечить інформації, наведеній у графі 31 митної декларації від 19 липня 2016 року №100260001/2016/204921.

Встановити походження товару, а також визначити, чи є компоненти у складі продукту привнесені для визначеної цілі, чи вони є побічним продуктом в процесі виготовлення товару, не видається можливим через відсутність необхідних методик та обладнання.

Область використання та спосіб застосування товару визначається фірмою-виробником.

Як зазначено у вищевказаному висновку, згідно зі статтею 76 Закону України "Про ветеринарну медицину" обіг та використання в Україні кормових добавок, преміксів та готових кормів дозволяється тільки після їх державної реєстрації. Реєстрація кормових добавок, преміксів та готових кормів підтверджується шляхом видачі реєстраційних посвідчень, які в пакеті документів відсутні".

Встановлення придатності даних продуктів для використання в якості продуктів для годівлі тварин відповідно до статті 7 Закону України "Про ветеринарну медицину" покладено на Державний департамент ветеринарної медицини.

При цьому, суд звертає увагу, що в листі Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 19 травня 2016 року №15-1-2-6/2109, адресованому ТОВ "Хімічна компанія Єврохім", повідомлено, що цинк оксиду 72%, що призначений для виробництва добрив, не використовується у тваринництві, виробництві ветеринарних препаратів, кормів для годівлі тварин, не призначений для харчування людей та відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 05 жовтня 2011 року №1031 "Деякі питання здійснення державного контролю товарів, що переміщуються через митний кордон України", він не підлягає державному ветеринарно-санітарному контролю.

З наведеного вбачається, що встановлення віднесення продукту до кормових добавок виходить за межі компетенції відповідача.

Між тим, в тексті поданої до митного оформлення декларації країни відправлення №16PL302010E0094819 відправником товару - компанією PCH STACHEM SP.J (Польща), вказаний саме код товару .

Листом компанії ARKOP від 18 липня 2016 року повідомляється, що на адресу компанії PCH STACHEM SP.J (Польща) продано цинк оксид 72% технічний (22 тонни) для виробництва лакофарби та гуми. Компанія PCH STACHEM SP.J (Польща) відвантажила цинк оксид 72% технічний у кількості 22 тонни для виробництва лакофарби та гуми на адресу ТОВ "Хімічна компанія Єврохім".

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що товар, імпортований позивачем є хімічною речовиною, основним компонентом якої є оксид цинку (ZnО), водночас, яка не містить ані тваринної, ані рослинної сировини, виготовляється промисловим хімічним шляхом, та за цільовим призначенням використовується здебільшого у промисловості та додатково може застосовуватися в якості кормової домішки для тварин, а отже, такий товар як за основним компонентом, так і за способом виготовлення і основним цільовим призначенням найбільш повно відповідає коду УКТ ЗЕД , замість якого позивачем помилково в митній декларації від 19 липня 2016 року №100260001.2016.204921 зазначено , а відповідач в оскаржуваному рішенні помилково визначив .

Дані висновки суду узгоджуються з висновками Вищого адміністративного суду України та Київського апеляційного адміністративного суду міста Києва, викладеними в їх судових рішеннях за результатами розгляду аналогічних адміністративних справ, а саме: в ухвалі від 12 листопада 2015 №К/800/37834/14 (справа №826/310/14), ухвалі від 07 вересня 2016 у справі №826/27284/15.

Аналогічні висновки містяться також в постанові Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 лютого 2017 року у справі №826/7208/16, залишеній без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 05 вересня 2017 року.

Контролюючим органом не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження правильного визначення ним коду імпортованого товару.

За наведених обставин, оскаржуване рішення Київської міської митниці ДФС від 09 серпня 2016 року №КТ-121-2016, яким невірно визначено код товару, що ввозиться на митну територію України, є протиправним та підлягає скасуванню.

Враховуючи вищезазначене, а також зважаючи на те, що оскаржувана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення ґрунтується на рішенні відповідача про визначення коду товару, яке судом визнано протиправним та скасовано, суд приходить до висновку про протиправність такої картки відмови та необхідність її скасування.

Згідно з ч. 1 ст. 9, ст. 72, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Таким чином, із системного аналізу вище викладених норм та з'ясованих судом обставин вбачається, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Хімічна компанія Єврохім" до Київської міської митниці ДФС про скасування рішення та картки відмови є таким, що підлягає задоволенню повністю.

Суд також звертає увагу, що відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення адміністративного позову, суд може прийняти постанову, зокрема, про визнання протиправним та скасування індивідуального акту чи окремих його положень, відтак, суд вважає за доцільне, задовольняючи позов викласти зміст резолютивної частини, з урахуванням специфіки позовних вимог, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 245 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає сплачена сума судового збору у розмірі 2756,00 грн.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 72-77, 90, 139, 192, 241-246, 250, 255 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Хімічна компанія Єврохім" (01103, м. Київ, бул. Дружби Народів, 24/2, кв. 49, ) до Київської міської митниці ДФС (03124, м. Київ, бул. Івана Лепсе, 8-а, ) про скасування рішення та картки відмови задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним і скасувати рішення Київської міської митниці ДФС від 09 серпня 2016 року №КТ-121-2016.

3. Визнати протиправною і скасувати складену Київською міською митницею ДФС картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №100260001/2016/00068.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Хімічна компанія Єврохім" сплачений ним судовий збір у розмірі 2756,00 грн. (дві тисячі сімсот п'ятдесят шість гривень нуль копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Київської міської митниці ДФС.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.Т. Шрамко