Справа № 820/4159/18
Суддя: Рубан В.В.
Дата ухвалення: 2018-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2018 р. № 820/4159/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Рубан. В.В.,

за участі

секретаря судового засідання - Абояна І.І.,

позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача -Дмітрієвої Л.М.,

третьої особи - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, ІНОКПП НОМЕР_1) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області (61003, м.Харків, пров. Короленка, 19, ), третя особа: ОСОБА_3 (АДРЕСА_2) про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 24.04.2018 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_3 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № НОМЕР_2 від 12.10.2012 року, видане Харківською обласною КДКА).

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що звернувся із скаргою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області , в якій просив порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_3, оскільки остання не внесла дані до Єдиного реєстру адвокатів про те, що вона є членом адвокатського об`єднання "Першостолична спілка адвокатів", чим порушила вимоги Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". Відповідачем рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 24.04.2018 р було відмовлено в порушенні дисциплінарної справи у зв'язку з відсутністю в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Позивач з таким рішенням відповідача не погоджується і вважає, що воно підлягає скасуванню

Ухвалою від 24.07.18р. до участі у справі, в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору, залучено ОСОБА_3.

Позивач в судовому засіданні заявлені вимоги позову підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити.

Представник відповідача не погодився з позовними вимогами та надав відзив, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що порушення дисциплінарної справи щодо адвоката ОСОБА_3 є неможливим, оскільки на підтвердження фактів, викладених у скарзі ОСОБА_1 не надано належних та допустимих доказів згідно до вимог чинного законодавства України, які підтверджують кожну обставину, викладену у ній, скарга ґрунтується на припущеннях.

Третя особа у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала, у письмових поясненнях на позов зазначила, що відсутні підстави для внесення даних до Єдиного реєстру адвокатів України, оскільки змін організаційно-правової форми діяльності адвоката з моменту видачі ОСОБА_3 свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю не відбувалось.

Суд вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, встановив наступне.

ОСОБА_1 звернувся до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області зі скаргою про порушення правил адвокатської етики адвокатом ОСОБА_3 з вимогою притягнути адвоката до дисциплінарної відповідальності, оскільки остання не внесла дані до Єдиного реєстру адвокатів про те, що вона є членом адвокатського об`єднання "Першостолична спілка адвокатів", чим порушила вимоги Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Правила адвокатської етики.

Відповідно до про файлу ОСОБА_3 обліковується в Раді адвокатів Харківської області, найменування і місце знаходження організаційної форми адвокатської діяльності - індивідуальна адвокатська діяльність.

Згідно з детальною інформацією про юридичну особу стосовно Адвокатського об'єднання «Першостолична спілка адвокатів», зазначено: ідентифікаційний код юридичної особи: 36036843, до переліку засновників включені ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_6. Керівником Адвокатського об'єднання «Першостолична спілка адвокатів» лічиться ОСОБА_4 (без обмежень).

Окремо суд звертає увагу, що Адвокатське об'єднання «Першостолична спілка адвокатів» перебуває на обліку: Головного управління регіональної статистики, дата взяття на облік 10.12.2008 року, Центральної об'єднаної державної податкової інспекції м. Харкова ГУ ДФС у Харківській області, дата взяття на облік як платника податків - 10.12.2008 року та дата взяття на облік як платника єдиного внеску 12.12.2008 року. (а.с. 26).

Адвокатське об'єднання «Першостолична спілка адвокатів» пройшло процедуру державної реєстрації про що видано свідоцтво про державну реєстрацію юридичної особи - номер запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців - 0042881.

Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 24.04.2018 року відмовлено у відкритті дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_3 з посиланням на те, що під час перевірки не було встановлено та зібрано доказів, які б підтверджували наявність дисциплінарного проступку в діях адвоката.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень статті 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» № 5076-VI від 05 липня 2012 року (далі по тексту - Закон №5076-VI), адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.(ч.1.)

З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування. (ч.3)

Відповідно до п.1 ч.1 статті 21 Закону №5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов'язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

У відповідності до ст. 15 Закону №5076-VI адвокатське об'єднання є юридичною особою, створеною шляхом об'єднання двох або більше адвокатів (учасників), і діє на підставі статуту.(ч.1.)

Державна реєстрація адвокатського об'єднання здійснюється в порядку, встановленому Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців", з урахуванням особливостей, передбачених цим Законом. (ч.2)

Про створення, реорганізацію або ліквідацію адвокатського об'єднання, зміну складу його учасників адвокатське об'єднання протягом трьох днів з дня внесення відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців письмово повідомляє відповідну раду адвокатів регіону.(ч.4)

Стороною договору про надання правової допомоги є адвокатське об'єднання. Від імені адвокатського об'єднання договір про надання правової допомоги підписується учасником адвокатського об'єднання, уповноваженим на це довіреністю або статутом адвокатського об'єднання.(ч.5)

У відповідності до положень ст. 17 Закону №5076-VI 1. рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України. (ч.1.)

До Єдиного реєстру адвокатів вноситься, зокрема, інформація про найменування і місцезнаходження організаційної форми адвокатської діяльності, адресу робочого місця адвоката. Адресою робочого місця адвоката є місцезнаходження обраної адвокатом організаційної форми адвокатської діяльності або адреса фактичного місця здійснення адвокатської діяльності, якщо вона є відмінною від місцезнаходження обраної адвокатом організаційної форми адвокатської діяльності. У разі наявності декількох адрес робочих місць адвоката до Єдиного реєстру адвокатів України вноситься лише одна адреса робочого місця адвоката. (ч.2)

Адвокат протягом трьох днів з дня зміни відомостей про себе, що внесені або підлягають внесенню до Єдиного реєстру адвокатів України, письмово повідомляє про такі зміни раду адвокатів регіону за адресою свого робочого місця, крім випадків, якщо ці зміни вносяться на підставі рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.(ч.3)

Відповідно до статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно з ч.1 статті 34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Відповідно до положень п.3 ч.2 ст.34 Закону №5076-VI дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Згідно із ч.ч.1, 2 статті 35 Закону №5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: попередження; зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України. Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною першою статті 36 Закону № 5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Статтею 37 Закону № 5076-VI визначено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до статті 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Частиною першою статті 39 Закону № 5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Відповідно до частини першої статті 40 Закону № 5076-VI розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Відповідно до положень статті 41 Закону №5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Згідно статті 42 Закону №5076-VI адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Відповідно до ст. 42 Правил адвокатської етики, затверджених Установчим З'їздом адвокатів України 17 листопада 2012 року (далі Правила) представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов'язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог цих Правил .

Згідно ч.1-3 ст. 7 Правил у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об'єднання) зобов'язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів фізичних і юридичних осіб, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності;

Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення скоєння правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх скоєнню його клієнтом або іншими особами;

Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Правила адвокатської етики є обов'язковими для дотримання адвокатськими бюро, адвокатськими об'єднаннями в такий спосіб, що й окремими адвокатами (ч. 1 ст. 58 Правил).

Для адвоката, який є членом адвокатського об'єднання, професійні обов'язки перед клієнтами, що випливають із чинного законодавства, Правил адвокатської етики, договорів про надання правової допомоги, повинні мати домінуюче значення у порівнянні з обов'язками адвоката щодо виконання вказівок керівних органів адвокатського об'єднання, (ст. 60 Правил).

Дослідивши матеріали справи суд доходить висновку, що Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією Харківської області приймаючи рішення від 24.04.2018 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_3, не прийняла до уваги ту обставинну, що перебуваючи членом адвокатського об'єднання ОСОБА_3 не вказала про це в Єдиного реєстру адвокатів, та не повідомили про це письмово відповідну раду адвокатів регіону, отже відповідачем не в повному обсязі враховані усі обставини, що мають значення для прийняття даного рішення, в зв'язку з чим прийняте рішення є необґрунтованим.

Суд зазначає, що згідно з вимогами ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з ме тою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів влад них повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень тау спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, протягом розумного строку.

Статтею 6 Кодексу адміністративного судочинства визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Таким чином, суд доходить висновку, що наявні підстави для задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 246, 250, 255, 295 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області , третя особа: ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування рішення- задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 24.04.2018 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_3 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № НОМЕР_2 від 12.10.2012 року, видане Харківською обласною КДКА).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 29.10.2018 року.

Суддя Рубан В.В.