Справа № 470/428/18
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2018-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2018 р.м.ОдесаСправа № 470/428/18

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Луста С.А.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,

суддів: Бойка А.В., Осіпова Ю.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на рішення Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 13 серпня 2018 року, прийняте в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження в смт. Березнегувате Миколаївської області, по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

У червні 2018 року позивач звернулась до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просила визнати незаконною та скасувати постанову управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області № 114 від 25.09.2017 року, за якою ОСОБА_1 була притягнута до відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 4250 грн. за ч.4 ст.96 КУпАП.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 25 вересня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Поляковим Є.Ю. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 114, за якою її було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП, за проведення будівельних робіт з будівництва індивідуального гаражу по АДРЕСА_1 Березнегуватського району Миколаївської області без документів, які надають право виконувати будівельні роботи, у вигляді штрафу, в розмірі 4250,00 грн. Вважаючи зазначену постанову протиправною, через відсутність з 10 червня 2017 року у державного інспектора будівельного нагляду в області повноважень на розгляд справи про адміністративне правопорушення та відсутність у позивача складу адміністративного правопорушення, через проведення поточного ремонту, а не будівельних робіт, позивач просила суд ухвалити рішення про скасування зазначеної постанови.

Рішенням Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 13 серпня 2018 року позовну заяву задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідач надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Доводами апеляційної скарги зазначено, що судом неправомірно поновлено строки, щодо подання позовної заяви. Під час перевірки встановлено факт виконання будівельних робіт з будівництва гаражу в АДРЕСА_1, загальною площею 75 кв. м власними силами, без відповідних документів, що надають право виконувати такі роботи та без затвердженої проектної документації (будівельного паспорту). На момент перевірки влаштовано фундамент та зведено стіни із каменю - ракушняка, покриття - дерев`яні балки, покрівля - шифер. Власником земельної ділянки є ОСОБА_1, яка, на думку апелянта, відповідно до статей 26, 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», є особою, яка винна в виконанні будівельних з будівництва гаражу є саме власник земельної ділянки. Таким чином, на думку апелянта, здійснюється будівництво об`єкта за відсутності дозвільних документів.

Відзиву на апеляційну скаргу позивачем не надано.

Відповідно до ч. 8 ст. 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Згідно з ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Як вбачається з матеріалів справи, судом першої інстанції справу було розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 11 вересня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області ОСОБА_3 було проведено позапланову перевірку щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та виявлено проведення будівельних робіт з будівництва індивідуального гаражу власними силами ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 Миколаївської області без відповідних документів, що дають право на виконання таких робіт та без затвердженої проектної документації, про що було складено відповідний акт (а.с.48-55).

Того ж дня, зазначеною посадовою особою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції було видано припис № 168 про припинення позивачем підготовчих та будівельних робіт, та складено у відношенні неї протокол про адміністративне правопорушення, за порушення нею ст.7,9 ЗУ «Про архітектурну діяльність», ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», проте у чому вони виражалися головним інспектором будівельного нагляду в протоколі зазначено не було (а.с.58-60).

На підставі вищевказаних матеріалів, 25 вересня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Поляковим Є.Ю. було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 114, за якою позивача ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, та притягнуто до відповідальності у вигляді штрафу, в розмірі 4250 грн. (а.с.61-62).

Згідно зазначеної постанови вказаною посадовою особою було встановлено, що позивачем, в порушення ст.7,9 ЗУ «Про архітектурну діяльність», ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» на об'єкті «Будівництво індивідуального гаражу по АДРЕСА_1 Миколаївської області» проводяться будівельні роботи з будівництва гаражу без документів, які надають право виконувати будівельні роботи, однак яких саме, головним інспектором будівельного нагляду зазначено не було.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що доводи представника відповідача про наявність у державних інспекторів будівельного нагляду в областях повноважень розглядати справи про адміністративне правопорушення та накладати стягнення не ґрунтуються на законі та суперечать КУпАП.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з ч.4 ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч.3, 4 , 5 ст.96-1 КУпАП порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством, надання таких документів з порушенням установленого порядку, містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил, порушення строків надання замовникові висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких висновків (звітів) з порушенням установленого порядку, а також вимагання під час проведення експертизи документів, не передбачених законодавством, - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб від п'ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Порушення вимог закону та строків видачі (відмови у видачі) дозволу на виконання будівельних робіт, реєстрації (повернення) декларації про готовність об'єкта до експлуатації та видачі (відмови у видачі) сертифіката, який видається у разі прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта, вимагання під час реєстрації такої декларації, видачі дозволів і сертифікатів документів, не передбачених законодавством, видача сертифіката про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта, збудованого з порушенням будівельних норм, - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб від п'ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Дії, передбачені частинами третьою або четвертою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі ж порушення, - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб від двохсот до двохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За приписами ст.251 зазначеного Кодексу доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюють протоколом про вчинення адміністративного правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів.

Згідно ст.280 КУпАП орган при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім того, ч.2 ст.283 вищевказаного Кодексу передбачає, що у постанові по справі про адміністративне правопорушення повинно бути зазначено, зокрема, опис обставин, установлених під час розгляду справи.

Судом першої інстанції встановлено, що як в протоколі, так і в постанові по справі про адміністративне правопорушення посадовими особами управління Державної архітектурно-будівельної інспекції не зазначено, без яких саме документів були проведені будівельні роботи позивачем. При цьому, відповідальність за ч.4 ст.96 КУпАП настає, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту.

Стосовно наявності повноважень, про які зазначено апелянтом в апеляційній скарзі, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, - щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, або щодо об'єктів будівництва I, II, III, IV та V категорій складності, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2), або щодо об'єктів будівництва III та IV категорій складності, розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із значними наслідками (СС3), або щодо об'єктів будівництва V категорії складності, розташованих у межах населених пунктів, а також щодо об'єктів, розташованих у межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

З огляду на зазначене, повноваження головного інспектора будівельного нагляду управління Державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області не розповсюджуються на ч.4 ст.96 КУпАП, за якою притягнуто ОСОБА_1, до адміністративної відповідальності, а тому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Миколаївській області Поляков Є.Ю., розглядаючи справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1та накладаючи на неї адміністративне стягнення, діяв з перевищенням повноважень.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення Березнегуватського районного суду Миколаївської області ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв'язку з чим підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 271, 272, 286, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області - залишити без задоволення.

Рішення Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 13 серпня 2018 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття і не може бути оскаржена.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук

Суддя: А.В. Бойко

Суддя: Ю.В. Осіпов