Справа № 826/17061/18
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2018-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 жовтня 2018 року м. Київ № 826/17061/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Скочок Т.О., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
до ОСОБА_1
про зобов'язання вчинити дії, -
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернувся Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з позовом до ОСОБА_1, в якому просить: зобов'язати відповідача знести самочинно збудований будинок на подвір'ї квартири АДРЕСА_1.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначені у ст. 160 і 161 цього Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з ч. 2 ст. 160 КАС України, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Згідно з ч. 3 ст. 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

За змістом норм ч. 1, 3 і 4 ст. 55 КАС України, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ст. 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами, в тому числі: довіреністю фізичної або юридичної особи.

При цьому в силу приписів ч. 3, 6 ст. 59 КАС України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Судом встановлено, що подана позовна заява Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Київської міської державної адміністрації підписана представником Сидорою Ю.Г., яка діє за довіреністю. Додана до позовної заяви копія довіреності №073-5923 від 25.06.2018 завірена директором ОСОБА_3, та сама довіреність була підписана вказаною особою.

Разом з тим, матеріали позовної заяви не містять жодного документального підтвердження наявності у ОСОБА_3 повноважень на підписання від імені Департаменту доручень на представництво інтересів, а також призначення його на посаду директора цього Департаменту. У зв'язку з чим суд приходить до висновку, що позивачем не надано доказів на підтвердження адміністративної процесуальної дієздатності заявника.

Також, у силу вимог ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VІ (у редакції чинній станом на день звернення позивача із цим позовом) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону №3674-VІ за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07.12.2017 №2246-VIII передбачено, що з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1 762,00 гривні.

Судом встановлено, що позивачем в адміністративному позові заявлено позовну вимогу немайнового характеру. Таким чином, відповідно до вищенаведених норм Законів №3674-VІ і №2246-VIII сума судового збору, яку мав сплатити позивач при зверненні до адміністративного суду із цим позовом становить 1 762 грн.

Оглянувши зміст позову та додані до нього матеріали суд встановив відсутність у матеріалах позову жодного документу про сплату судового збору позивачем за подання цього позову до суду.

Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що приписами ч. 6 ст. 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позовна заява Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Київської міської державної адміністрації подана до суду без клопотання про поновлення цього строку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В тексті свого позову позивач стверджує, що в жовтні 2016 року Департамент отримав документи, які, на його думку, свідчать про допущенні відповідачем порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та є підставою для звернення із цим позовом до суду.

При цьому, адміністративний позов про зобов'язання відповідача вчинити дії позивач подав до канцелярії Окружного адміністративного суду міста Києва лише 18.10.2018, тобто з пропуском шестимісячного строку для звернення до суду з позовною заявою.

Приписами ч.ч. 1 та 2 ст. 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на викладене, позивачу слід надати суду нормативно та документально обгрунтовану заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із цим позовом, та докази поважності причин пропуску такого строку.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень ст.ст. 160, 161 КАС України і позивачу належить усунути вищенаведені недоліки у десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду із супровідним листом: оригіналу платіжного документу про сплату Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Київської міської державної адміністрації судового збору за розгляд Окружним адміністративним судом міста Києва його позовної заяви у розмірі 1 762 грн.; заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із цим позовом та доказів поважності причин пропуску такого строку; документальних доказів на підтвердження повноважень особи, яка підписала довіреність №073-5923 від 25.06.2018 (засвідчених копій наказу про призначення на посаду, Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Київської міської державної адміністрації).

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248 КАС України, Окружний адміністративний суд м. Києва -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Скочок