Справа № 820/4874/18
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2018-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2018 р. м. ХарківСправа № 820/4874/18

Харківський апеляційний адміністративний суд

у складі колегії:

головуючого судді: Подобайло З.Г.

суддів: Яковенка М.М. , Тацій Л.В.

за участю секретаря судового засідання Ткаченко А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.08.2018, суддя Зінченко А.В., м. Харків, повний текст складено 14.08.18 по справі № 820/4874/18

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ХАРКІВСЬКИЙ ЗАВОД ФЕРОСПЛАВІВ"

до Головного управління ДФС у Харківській області

про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Харківський Завод Феросплавів", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просив суд визнати протиправними дії Головного управління Державної фіскальної служби у Харківській області щодо визнання TOB "Харківський Завод Феросплавів" ризиковим суб'єктом господарювання; зобов'язати Головне управління Державної фіскальної служби у Харківській області виключити з переліку ризикових суб'єктів господарювання TOB "Харківський Завод Феросплавів".

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10.08.2018р. адміністративний позов TOB "Харківський Завод Феросплавів" задоволено. Визнано протиправними дії Головного управління Державної фіскальної служби у Харківській області щодо визнання TOB "Харківський Завод Феросплавів" ризиковим суб'єктом господарювання. Зобов'язано Головне управління Державної фіскальної служби у Харківській області виключити з переліку ризикових суб'єктів господарювання TOB "Харківський Завод Феросплавів" . Стягнуто з Головного управління Державної фіскальної служби у Харківській області на користь TOB "Харківський Завод Феросплавів" сплачений судовий збір в сумі 3524,0 грн.

Головне управління Державної фіскальної служби у Харківській області, не погодившись з рішенням суду першої інстанції , подало апеляційну скаргу , вважає рішення суду таким, що прийняте з неправильним застосуванням норм матеріального права, з викладенням в ньому висновків, які не відповідають обставинам справи, що в силу положень ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для скасування оскаржуваного рішення та прийняття нового судового рішення. Вказує , що внесення платника до категорії ризикових є однією з форм з переліку ризикових або за поданням структурного підрозділу ГУ ДФСУ податкового контролю або згідно наявних баз даних Головного управління ДФС у Харківській області ТОВ «Харківський Завод Феросплавів» п.н. 41121191 відповідає п. 1.6. Критеріїв ризиковості платника податку: наявна в органах Державної фіскальної служби податкова інформація, що свідчить про наявність здійснення ризикових операцій платником. Листом Державної фіскальної служби №11532/7/99-99-07-04-02-17 від 17.04.2018, яким доведено ПЕРЕЛІК ймовірних зустрічних транзитів, по операціях за грудень 2017 - лютий 2018 року до вказаного переліку входить і позивач. Рішенням комісії ГУ ДФС у Харківській області прийнято рішення про включення позивача у відповідності до п. 1.6. Критеріїв ризиковості платника податку. Не врахування вказаних обставин свідчить про формальний підхід суду першої інстанції до з'ясування фактичних обставин даної справи, а судове рішення ґрунтується виключно на правовій позиції позивача без урахування доводів та пояснень, наданих представником відповідача. Просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.08.2018 , прийнявши по справі нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

TOB "Харківський Завод Феросплавів" подало до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу та додаткові пояснення, вважає ,що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, посилаючись на те , що критерії ризиковості ДФС України не затверджено та Міністерством фінансів України не погоджено, отже ГУ ДФС у Харківській області перевіряв на відповідність критеріям ризиковості які у юридичному сенсі відсутні. Належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пп.1.6 п.1 Листа Державної фіскальної служби України №959/99-99-07-18 від 21.03.2018 протокольне рішення ГУ ДФС у Харківській області не містить. Відповідачем не надано до суду: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією, які згідно «Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків» обов'язково додаються до протоколу засідання Комісій. Єдиний матеріал який надано відповідачем - лист ДФС України та доповідна записка яка його супроводжує. Платник податку доступу до внутрішніх баз даних не має та отримати інформацію про включення його до переліку ризикових підприємств не може та як наслідок оскаржити таке включення та/або надати документи , які спростовують Інформацію яка стала підставою для включення його до переліку ризикових підприємство. Крім того, яким чином платник податків може бути виключений з переліку ризикових в Порядку №144 чітко не вказано. Вказує, що відповідачем прийнято оскаржуване протокольне рішення з недотриманням п.9 ч.2 ст.2 КАС України без урахування права особи на участь у процесі прийняття рішення, протилежного відповідачем не доведено. Відповідачем не доведено дотримання наведених норм «Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації» при прийнятті рішення Комісією Головного управління ДФС у Харківській області про визначення Позивача таким, що відповідає пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Звідси, випливає що оскаржуване рішення прийнято відповідачем з порушенням порядку встановленого нормами права. ГУ ДФС у Харківській області, як суб'єктом владних повноважень під час реалізації повноважень, не дотримано одного з обов'язкових складових принципу верховенства - правової визначеності, оскільки у відповіді контролюючий орган не навів чітких ознак ризикової діяльності платника податку, не довів наявність таких ознак у діях платника, не було зазначено жодних відомостей про виявлені факти за наслідком опрацьованої податковим органом податкової інформації , вказівок на виявлені недостовірні дані, на конкретну декларацію, в якій виявлена така недостовірність, не вказано який вплив має отримана контролюючим органом податкова інформація на достовірність даних, які містяться у податкових деклараціях платника, що свідчить про можливе здійснення позивачем ризикових операцій. Податковим органом було використано податкову інформацію, однак інформаційні бази даних податкового органу не мають статусу офіційних і можуть містити помилки, які впливають на правовий статус платника податку. Бази даних ДПІ не є належними доказами у справі, чинним законодавством також не передбачена належність таких баз до засобів доказування. Належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пп.1.6 п.1 Листа Державної фіскальної служби України №959/99-99-07-18 від 21.03.2018 протокольне рішення ГУ ДФС у Харківській області не містить. Внаслідок неправомірних дій ГУ ДФС у Харківській області, які у відповідності до затвердженого у належний спосіб порядку, але за критеріями які не встановлено у належний спосіб віднесли підприємство позивача до Переліку ризикових підприємств призвели фактично до повного блокування господарської діяльності позивача. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції без змін.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи , що 16.04.2018 р. TOB "Харківський Завод Феросплавів" склало податкові накладні № 32 від 16.04.2018 р., №37 24.04.2018 р. та №40 27.04.2018 року , засобами телекомунікаційного зв'язку направлено їх для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних до податкового органу, які прийняті до Єдиного реєстру податкових накладних з одночасним прийняттям рішень про зупинення їх реєстрації, які відповідно до отриманих квитанцій обумовлені тим що ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6 п.1 "Критеріїв ризиковості платника податку"

TOB «Харківський Завод Феросплавів» звернулося до ГУ ДФС у Харківській області зі скаргою від 02.05.2018р. № 2/5-18 (вх ДПІ №16858/10 від 02.05.2018) , в якій просило повідомити чи віднесено TOB «Харківський Завод Феросплавів» до переліку підприємств, що відповідають критеріям ризиковості? Яким саме критеріям не відповідає TOB «Харківський Завод Феросплавів»? Виключити TOB «Харківський Завод Феросплавів» з переліку підприємств, що відповідають критеріям ризиковості.

ГУ ДФС у Харківській області лисом 31.05.2018 р. за №22357/10/20-40-07-04-08 повідомило підприємство , що згідно наявних баз даних Головного управління ДФС у Харківській області TOB "Харківський Завод Феросплавів" п.н. 41121191 відповідає п. 1.6. Критеріїв ризиковості платника податку: наявна в органах Державної фіскальної служби податкова інформація, що свідчить про наявність здійснення ризикових операцій платником.

Задовольняючи позовні вимоги , суд першої інстанції виходив з того , що ГУ ДФС у Харківській області, як суб'єктом владних повноважень під час реалізації повноважень, не дотримано одного з обов'язкових складових принципу верховенства - правової визначеності, оскільки у відповіді контролюючий орган не навів чітких ознак ризикової діяльності платника податку, не довів наявність таких ознак у діях платника, не було зазначено жодних відомостей про виявлені факти за наслідком опрацьованої податковим органом податкової інформації , вказівок на виявлені недостовірні дані, на конкретну декларацію, в якій виявлена така недостовірність, не вказано який вплив має отримана контролюючим органом податкова інформація на достовірність даних, які містяться у податкових деклараціях платника, що свідчить про можливе здійснення позивачем ризикових операцій. Згідно з правовими позиціями, які викладені у названому судовому акті, державна податкова інспекція є органом державної влади і, відповідно, її діяльність має підпорядковуватись вимогам ч.2 ст.19 Конституції України та аналогічним вимогам ст.11 Закону України "Про державну податкову службу в Україні".

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог , виходячи з наступного.

Згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

У п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України зазначено, що на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з положеннями пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (далі - Порядок №117) та кореспондуються з нормами статті 201 Податкового кодексу України.

Так, пунктом 6 Порядку №117 визначено , що у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

За приписами пункту 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

На виконання пункту 10 Порядку №117 Державна фіскальна служба України 21 березня 2018 року наказом №144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (далі Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків).

Порядком формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків передбачено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії). Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п.1.6 Критеріїв.

Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом.

До протоколу засідання Комісій обов'язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.

За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платників з ознаками ризиковості.

У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій.

У разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п.1.6 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків після прийняття рішення Комісії.

Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» згідно з п.1.6 Критеріїв.

Судом апеляційної інстанції встановлено , що відповідно до витягу з протоколу №25 від 18.04.2018р. засідання комісії ГУ ДФС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації TOB "Харківський Завод Феросплавів" до переліку суб'єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості.

Підставою для прийняття такого рішення слугував лист ДФС України від 17.04.2018р. , направлений Начальникам головних управлінь ДФС в областях, м. Києві, Офісу великих платників податків ДФС про надання інформації, згідно якого Департамент моніторингу доходів та обліково-звітних систем з метою належного виконання пункту 22.7 протоколу апаратної наради ДФС від 12.04.2018 № і -п, надає узгоджений з структурними підрозділами ДФС перелік платників податків, що здійснювали реєстрацію податкових накладних в ЄРПН з постачання товарів та послуг, які ймовірно ними не придбавались у період грудень 2017 - лютий 2018 року. Водночас, з метою недопущення тиску на реальний сектор економіки просимо надати до Департаменту інформацію про не підтвердження здійснення ризикових операцій доведених платників податків. До вказано листа додано Перелік ймовірних зустрічних транзитів, по операціях за грудень 2017 - лютий 2018р., в якому вказано TOB "Харківський Завод Феросплавів".

З огляду на викладене колегія суддів доходить висновку, що протокол №25 від 18.04.2018р. засідання комісії ГУ ДФС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації є формою рішення суб'єкта владних повноважень, яке передбачено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117.

Тобто , прийняття податковим органом рішення в формі протоколу , яким підприємство віднесено до переліку суб'єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості відповідає вимогам Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117.

Завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, місцевого самоврядування, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства. До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження. Зміст адміністративного позову, визначений положеннями ст.5 КАС України.

Відповідно до ч.5 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції позбавлений можливості розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції, що обумовлює неможливість вийти за межі позовних вимог.

Позивач , звертаючись з даним позовом , просить суд визнати протиправними дії ГУ ДФС у Харківській області щодо визнання TOB "Харківський Завод Феросплавів" ризиковим суб'єктом господарювання та зобов'язати ГУ ДФС у Харківській області виключити з переліку ризикових суб'єктів господарювання TOB "Харківський Завод Феросплавів".

Колегія суддів зазначає , що самі по собі дії Головного управління Державної фіскальної служби у Харківській області щодо визнання TOB "Харківський Завод Феросплавів" ризиковим суб'єктом господарювання та включення такого підприємства до переліку ризикових суб'єктів господарювання є технічними діями на виконання рішення комісії , яке оформлено протоколом №25 від 18.04.2018р., тобто , саме таке рішення суб'єкта владних повноважень слугувало правовою підставою для можливості здійснити внесення певних даних до переліку ризикових суб'єктів господарювання та має правове значення.

Тобто , належний спосіб захисту в даному випадку є скасування такого рішення, оформленого протоколом №25 від 18.04.2018р.

Однак , позивачем, в даному випадку, не оскаржується таке рішення , тому заявлені позовні вимоги є неналежним способом захисту прав позивача, а відповідно , колегія суддів дійшла висновку , що невірно обраний спосіб захисту не є підставою для задоволення позову.

Враховуючи наведене всі інші доводи сторін не впливають на висновок суду апеляційної інстанції при вирішення даного позову.

Наведене не враховано судом першої інстанції , тому постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню відповідно положень ст. 317 КАС України з прийняттям нової постанови про задоволення позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно з ч.1 ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. 243, 250, 310, 315, 321 ,323,325,328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Харківській області задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.08.2018 по справі № 820/4874/18 скасувати.

Прийняти нову постанову , якою у задоволенні позову ТОВ "ХАРКІВСЬКИЙ ЗАВОД ФЕРОСПЛАВІВ" відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) М.М. Яковенко Л.В. Тацій
Повний текст постанови складено 23.10.2018.