Справа № 638/13507/18
Суддя: Штих Т. В.
Дата ухвалення: 2018-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/638/605/18
РІШЕННЯ

іменем України

23.10.2018 Дзержинський районний суд міста Харкова в складі

головуючого судді Штих Т.В.,

при секретарі Тарасовій О.П.,

розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Харківській області інспектора УПП в Харківській області Лень Михайла Володимировича про визнання дій протиправними та скасування постанови серії ЕАВ № 581998 від 06 вересня 2018 року про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним адміністративним позовом, вказавши що що 06.09.2018 року о 17.59 год. у м. Харкові по вул.. Полтавський шлях, 123/1 Позивач керував автомобілем та не виконав вимог дорожнього знаку 5.16 та зі смуги яка дозволяє рух лише праворуч, здійснив рух прямо чим порушив п 8.4 ПДР України.

Зазначає, що викладені в постанові обставини не відповідають дійсності та не доведені відповідачем. Просить суд скасувати вищезазначену постанову на підставах того, що Відповідно до ч. 2 ст.258 КУпАП - протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції. У випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті, уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 283 цього Кодексу.

Відповідно до ст.283 КУпАП - розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Відповідно до ст.276 КУпАП - справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Разом з тим, словосполучення «на місці вчинення правопорушення» та «за місцем його вчинення» - не є тотожними та мають різне цільове спрямування. Так, відповідно до Рішення Конституційного суду України від 26 травня 2015 року №5-рп/2015 - «Аналіз положень глави 22 Кодексу в системному зв'язку з положеннями його глави 17 вказує на те, що підстав для ототожнення місця вчинення адміністративного правопорушення з місцем розгляду справи про таке правопорушення немає, а словосполучення "на місці вчинення правопорушення" і "за місцем його вчинення", які містяться у статтях 258, 276 Кодексу, мають різне цільове спрямування і різний правовий зміст. Зокрема, словосполучення "за місцем його вчинення", застосоване у положенні частини першої статті 276 Кодексу, за якою "справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення", вказує на місцезнаходження органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення у межах його територіальної юрисдикції згідно з адміністративно-територіальним устроєм України».

Посилається на ч. 3 ст. 258 КУпАП передбачає, що працівник патрульної поліції може винести постанову на місці вчинення правопорушення, тобто - на місці зупинки транспортного засобу. Проте, постанова не може бути винесена без розгляду адміністративної справи. Постанова щодо притягнення особи до відповідальності виноситься за результатами розгляду справи. Ч.3 ст.258 КУпАП вказує на те, що працівник патрульної поліції повинен дотримуватись вимог ст. 283 КУпАП, яка зазначає, що постанова виноситься тільки за результатами розгляду справи.

Разом з тим, ст. 276 вказує, що справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення, тобто - за місцезнаходження органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення. В даному випадку, за адресою 61033. М. Харків, вул. Шевченко, 315 а де розташоване Управління патрульної поліції м. Харкова. Проте, інспектор Волкова Т.Б. положень закону не дотрималась та розглянула справу на місці зупинки транспортного засобу.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог статті 245 Кодексу щодо своєчасного, всебічного, повного і об'єктивного з'ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При накладенні стягнення необхідно враховувати характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність (частина друга статті 33 Кодексу).

Згідно з частиною першою статті 268 Кодексу особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржувати постанову у справі. Крім того, у цій правовій нормі передбачено, що справа про адміністративне правопорушення повинна розглядатися в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; за відсутності такої особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Позивачем зазначено, що незаконно розглянувши справу на місці зупинки транспортного засобу, Відповідач не дав Позивачу можливості скористатися своїми правами передбаченими ст.268 КУпАП у повному обсязі. Крім того, відповідач проігнорувала вимоги ч.2 ст.33 КУпАП. Розгляд справи на дорозі, на місці зупинки транспортного засобу, унеможливило виконання вимог ст.245 КУпАП щодо всебічного, повного і об'єктивного з'ясування обставин справи.

Крім того Позивачем було подано усне клопотання про відкладення розгляду справи про адміністративне правопорушення у зв'язку з необхідністю залучення адвоката за для надання кваліфікованої правової допомоги.

Відповідачем у задоволенні клопотання було відмовлено на місці зупинки автомобіля мотивуючи це тим, що у Позивача був час приблизно 15 хвилин за для здійснення телефонного дзвінка для отримання правової допомоги.

Відповідно до ст. 59 Конституції України, кожен має право на правову допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Відповідно до ч.1 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Отже інспектором Відповідачем були проігноровані вимоги Конституції України та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»

У судове засідання позивач не з'явився, але надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, вказавши, що на задоволенні позовних вимог наполягає, просить розглянути справу за його відсутності.

Відповідач у судове засідання не зявився, про час і місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомив.

Керуючись КАС України, суд вважає можливим розглянути адміністративний позов за відсутності відповідача, повідомленого про час та місце розгляду справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень, обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Виходячи з матеріалів справи, оскільки відповідачем не надано доказів, які б вказували на наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, тому оскаржувану постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності слід скасувати у звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, а провадження у справі закрити.

Судом встановлено, що, відповідно до постанови по справі про адміністративне правопорушення № 581998 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі лейтенант поліції 1 батальйону 3 роти Управління патрульної поліції у Харківській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_3 встановлено, що 06.09.2018 року о 17.59 год. у м. Харкові по вул. Полтавський шлях, 123/1 водій керував автомобілем та не виконав вимог дорожнього знаку 5.16 та зі смуги яка дозволяє рух лише праворуч, здійснив рух прямо чим порушив п 8.4 ПДР України та не мав при собі полісу обов'язкового страхування власників наземних транспортних засобів.

Відповідно до ч. 2 ст.258 КУпАП - протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції. У випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті, уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 283 цього Кодексу.

Відповідно до ст.283 КУпАП - розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Відповідно до ст.276 КУпАП - справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Разом з тим, словосполучення «на місці вчинення правопорушення» та «за місцем його вчинення» - не є тотожними та мають різне цільове спрямування. Так, відповідно до Рішення Конституційного суду України від 26 травня 2015 року №5-рп/2015 - «Аналіз положень глави 22 Кодексу в системному зв'язку з положеннями його глави 17 вказує на те, що підстав для ототожнення місця вчинення адміністративного правопорушення з місцем розгляду справи про таке правопорушення немає, а словосполучення "на місці вчинення правопорушення" і "за місцем його вчинення", які містяться у статтях 258, 276 Кодексу, мають різне цільове спрямування і різний правовий зміст. Зокрема, словосполучення "за місцем його вчинення", застосоване у положенні частини першої статті 276 Кодексу, за якою "справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення", вказує на місцезнаходження органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення у межах його територіальної юрисдикції згідно з адміністративно-територіальним устроєм України».

Ч.3 ст.258 КУпАП передбачає, що працівник патрульної поліції може винести постанову на місці вчинення правопорушення, тобто - на місці зупинки транспортного засобу. Проте, постанова не може бути винесена без розгляду адміністративної справи. Постанова щодо притягнення особи до відповідальності виноситься за результатами розгляду справи. Ч.3 ст.258 КУпАП вказує на те, що працівник патрульної поліції повинен дотримуватись вимог ст. 283 КУпАП, яка зазначає, що постанова виноситься тільки за результатами розгляду справи.

Разом з тим, ст.276 вказує, що справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення, тобто - за місцезнаходження органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення. В даному випадку, за адресою 61033. М. Харків, вул. Шевченко, 315 а де розташоване Управління патрульної поліції м. Харкова. Проте, Відповідач положень закону не дотрималась та розглянула справу на місці зупинки транспортного засобу.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог статті 245 Кодексу щодо своєчасного, всебічного, повного і об'єктивного з'ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При накладенні стягнення необхідно враховувати характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність (частина друга статті 33 Кодексу).

Згідно з частиною першою статті 268 Кодексу особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржувати постанову у справі. Крім того, у цій правовій нормі передбачено, що справа про адміністративне правопорушення повинна розглядатися в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; за відсутності такої особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Незаконно розглянувши справу на місці зупинки транспортного засобу, Відповідач не дала Позивачу можливості скористатися своїми правами передбаченими ст.268 КУпАП у повному обсязі. Крім того, Відповідач проігнорувала вимоги ч.2 ст.33 КУпАП. Розгляд справи на дорозі, на місці зупинки транспортного засобу, унеможливило виконання вимог ст.245 КУпАП щодо всебічного, повного і об'єктивного з'ясування обставин справи.

Крім того Позивачем було подано усне клопотання про відкладення розгляду справи про адміністративне правопорушення у зв'язку з необхідністю залучення адвоката за для надання кваліфікованої правової допомоги.

Відповідачем у задоволенні клопотання було відмовлено на місці зупинки автомобіля мотивуючи це тим, що у Позивача був час приблизно 15 хвилин за для здійснення телефонного дзвінка для отримання правової допомоги.

Відповідно до ст. 59 Конституції України, кожен має право на правову допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Відповідно до ч.1 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Отже Відповідачем були проігноровані вимоги Конституції України та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»

Відповідно до КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Виходячи з матеріалів справи, оскільки відповідачем не надано доказів, які б вказували на наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, тому оскаржувану постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності слід скасувати у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, а провадження у справі закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 260 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Харківській області інспектора УПП в Харківській області Лень Михайла Володимировича про визнання дій протиправними та скасування постанови серії ЕАВ № 581998 від 06 вересня 2018 року про адміністративне правопорушення- задовольнити.

Постанову серії ЕАВ № 581998 від 06 вересня 2018 року про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 за ч.1 ст. 122 КпАП України - скасувати, провадження по справі закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного адміністративного суду Харківської області через Дзержинський районний суд міста Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено в день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: Т.В. Штих