Справа № 823/902/17
Суддя: В.А. Гайдаш
Дата ухвалення: 2018-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2018 року справа № 823/902/17

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Гайдаш В.А.,

за участю:

секретаря судового засідання - Баклаженко Н.В.,

представника позивача - Балковської І.Ю. (за довіреністю),

представників Золотоніської районної ради Черкаської області - Калайди Р.Г., Стридака С.О. (за довіреностями),

представника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області - Пилипас І.Я. (за довіреністю),

розглянувши по суті в порядку загального позовного провадження в залі суду адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Золотоніський бекон" до Золотоніської районної ради Черкаської області, Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Кропивнянська сільська рада Золотоніського району Черкаської області, про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулось товариство з обмеженою відповідальністю "Золотоніський бекон" (далі-позивач) з позовом до Золотоніської районної ради (далі - відповідач 1), Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області (далі - відповідач 2), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Золотоніської районної ради від 08.07.2016 №6-8/VII "Про затвердження матеріалів технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок";

- визнати протиправним та скасувати Витяг міськрайонного управління у Золотоніському районі та м. Золотоноші Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 10.02.2017 №8-28-0.3-429/2-17 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :04:007:0004 загальною площею 116706 м2, місце розташування: адмінмежі Кропивнянської сільської ради (за межами населеного пункту) Золотоніського району Черкаської області.

Ухвалою від 30.07.2018 прийнято справу до свого провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою від 12.09.2018 закрито підготовче провадження і призначено судовий розгляд справи по суті.

Позов мотивовано тим, що спірне рішення відповідача 1 за своєю природою є регуляторним актом, а тому має бути прийняте з дотриманням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності». Разом з тим, воно прийняте з порушенням норм вказаного закону, зокрема: не оприлюднено проект оскаржуваного рішення та аналізу його регуляторного впливу; прийняте рішення не оприлюднено у порядку, визначеному законодавством України. Оскільки спірне рішення стосується затвердження нормативної грошової оцінки земельної ділянки, якою користується позивач, вищезазначені порушення позбавили позивача можливості відслідковування та надання вихідних даних для обчислення та затвердження нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що порушує його права як користувача землі. Отже, на думку позивача, оскаржуване рішення відповідача 1 є протиправним та підлягає скасуванню. Крім того, відображені в спірному витязі дані про нормативну грошову оцінку землі, у свою чергу, є також неправомірними. У зв'язку з викладеним, позивач просив задовольнити позов.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив його задовольнити з підстав, зазначених вище.

Представники відповідачів у судовому засіданні позов не визнали, зазначивши, що оскаржуване рішення за своєю природою є актом індивідуальної дії, оскільки встановлює права та обов'язки для позивача у сфері сплати орендної плати, а отже не регулює суспільні відносини. У зв'язку з цим оскаржуване рішення не підпадає під ознаки регуляторного акту. Отже, відповідач 1 під час прийняття спірного рішення про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки діяв у межах повноважень та у спосіб, визначені законодавством України. Крім того, витяг про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є правомірним, оскільки фактично фіксує затверджену рішенням відповідача 1 оцінку землі. Тому просили відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши докази у справі, надавши їм оцінку з точки зору достовірності, належності, допустимості та повноти, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Судом встановлено, що Золотоніською РДА укладено з позивачем договір від 04.07.2011 оренди земельної ділянки, площею 11,6706 га. Згідно з п. 4 договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки складає 1869630,00 грн.

У подальшому, п.1.7 рішення Золотоніської районної ради від 08.07.2016 №6-8/VII затверджено матеріали технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки під господарськими будівлями та дворами, площею 11.6706 га в адміністративних межах Кропивнянської сільської ради (за межами населеного пункту) Золотоніського району Черкаської області, у розмірі 6109590,79 грн.

10.02.2017 Головним управлінням Держгеокадастру у Черкаській області надано позивачу витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку вищевказаної земельної ділянки №8-28-0.3-429/2-17.

Надаючи оцінку встановленим в контексті позовних вимог, суд врахував таке.

Відповідно до вимог ст.ст. 1, 5 Закону України від 11.12.2003 №1378-IV «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами, яка використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Статтею 13 Закону України "Про оцінку земель" передбачені випадки обов'язкового проведення грошової оцінки земельних ділянок. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі: визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності; визначення розміру державного мита при міні, спадкуванні, визначення втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва; розробки показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель; відчуження земельних ділянок площею понад 50 гектарів, що належать до державної або комунальної власності, для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд.

Статтею 18 Закону України «Про оцінку земель» передбачено проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок:

- розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років;

- розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування (ч. 1 ст. 14 Закону України «Про оцінку земель»).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а також звіти з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу підлягають державній експертизі відповідно до закону (ст. 21 Закону України «Про оцінку земель»).

Відповідно до ч. 2 ст. 23 Закону України «Про оцінку земель» технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів, затверджується районними радами.

На підставі п.21 ч.1 ст.43 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин здійснюється на пленарних засіданнях районної, обласної ради.

Аналіз наведених норм Закону України «Про оцінку земель» свідчить про те, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки сільськогосподарського призначення з кадастровим номером :04:007:0004 загальною площею 116706 м2, місце розташування: адмінмежі Кропивнянської сільської ради (за межами населеного пункту) Золотоніського району Черкаської області, яка надана в оренду позивачу, повинна проводитися не рідше ніж один раз на 5 - 7 років та ґрунтуватися на даних економічної оцінки земель, які, відповідно до положень ст. 5 Закону України «Про оцінку земель», повинні ґрунтуватися на даних бонітування ґрунтів.

Отже, процедура встановлення нормативної грошової оцінки включає ряд стадій, передбачених чинним законодавством України. Зокрема, це прийняття уповноваженим органом влади рішення про проведення нормативної грошової оцінки земель, розробка технічної документації з нормативної грошової оцінки спеціалізованою установою, погодження технічної документації органами влади, прийняття відповідною радою рішення про затвердження технічної документації.

Суд встановив, що на підставі клопотання Кропивнянської сільської ради від 25.02.2016 ДП «Черкаський науково-дослідний інститут землеустрою» розроблено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельної ділянки під господарськими будівлями та дворами, площею 11.6706 га в адміністративних межах Кропивнянської сільської ради (за межами населеного пункту) Золотоніського району Черкаської області.

Вказана документація затверджена висновком Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 17.05.2016.

Отже, під час прийняття спірного рішення відповідач 1 діяв у межах повноважень, наданих йому вищенаведеними нормами законодавства України.

Стосовно посилання позивача, що оскаржуване рішення прийняте з порушенням норм Закону України від 11.09.2003 № 1160-IV «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №1160), зокрема: не оприлюднено проект оскаржуваного рішення та аналізу його регуляторного впливу; прийняте рішення не оприлюднено у порядку, визначеному законодавством України, суд зазначає таке.

За приписами ч.1 Закону №1160 державна регуляторна політика у сфері господарської діяльності - напрям державної політики, спрямований на вдосконалення правового регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб'єктами господарювання, недопущення прийняття економічно недоцільних та неефективних регуляторних актів, зменшення втручання держави у діяльність суб'єктів господарювання та усунення перешкод для розвитку господарської діяльності, що здійснюється в межах, у порядку та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України.

Регуляторний акт - це прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб'єктами господарювання; прийнятий уповноваженим регуляторним органом інший офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, застосовується неодноразово та щодо невизначеного кола осіб і який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб'єктами господарювання, незалежно від того, чи вважається цей документ відповідно до закону, що регулює відносини у певній сфері, нормативно-правовим актом.

Так, пунктами 18, 19 ст.4 КАС України визначено, що нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб'єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування;

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб'єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Конституційний Суд України у рішенні від 23 червня 1997 року (справа щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень підпункту 2 пункту З розділу IV Закону України "Про Конституційний Суд України" стосовно правових актів органів Верховної Ради України акцентував увагу на тому, що правові акти індивідуальної дії - рішення, які встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи.

Оскаржене рішення відповідача не змінює норми права, поширюється на обмежене коло осіб - ТОВ "Золотоніський бекон" та затверджує нормативну грошову оцінку конкретної земельної ділянки, а отже не має ознак нормативно-правового акту.

Вказані висновки також викладені у листі Державної регуляторної служби України від 22.05.2018 №4814/0/20-18.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що на оскаржуване рішення не поширюються вимоги Закону України від 11.09.2003 № 1160-IV «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», а тому доводи позивача про порушення відповідачем норм цього закону є безпідставними.

Для вирішення спору суд врахував, що позивач у позові не оскаржує затвердження спірним рішенням коефіцієнтів, що вплинули на кінцевий розмір нормативно-грошової оцінки земельної ділянки. При цьому, предметом цього позову є виключно процедура його прийняття.

Крім того, позивач просить скасувати оскаржуване рішення у повному обсязі, тоді як безпосередньо його інтересів стосується лише п.1.7 цього рішення.

Враховуючи встановлені обставини, з урахуванням норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення Золотоніської районної ради від 08.07.2016 №6-8/VII "Про затвердження матеріалів технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок" прийняте в межах та у спосіб, що передбачені вимогами чинного законодавства України, а тому позовна вимога про його скасування задоволенню не підлягає.

Щодо позовної вимоги визнати протиправним та скасувати витяг міськрайонного управління у Золотоніському районі та м. Золотоноші Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 10.02.2017 №8-28-0.3-429/2-17 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, суд зазначає таке.

Статтею 20 Закону України "Про оцінку земель" визначено, що дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Згідно з п.3.3 Порядку нормативної грошової оцінки земель несільськогосподарського призначення (крім земель населених пунктів), затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 22.08.2013 №508, результати нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки на замовлення фізичної або юридичної особи видаються відповідним територіальним органом Держземагентства України як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель району.

За правилами ч. 3 ст. 23 зазначеного Закону витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Також, відповідно до п. 2-1 Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 року № 213, дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.

Враховуючи, що витяг про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за своєю суттю не є рішенням суб'єкта владних повноважень, а лише фіксує у собі розроблену та затверджену відповідним рішенням в установленому законом порядку технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, взявши до уваги встановлену вище правомірність рішення відповідача 1, суд дійшов висновку, що оскаржуваний позивачем витяг є правомірним та не підлягає скасуванню.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому в силу положень частини 2 статті 77 вказаного Кодексу в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Врахувавши встановлені обставини та викладені норми законодавства, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є безпідставними та задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 6, 9, 14, 242-245, 255, 295, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. У разі застосування судом частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.А. Гайдаш

Рішення суду складене у повному обсязі 26.10.2018.