Справа № 810/2067/18
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2018-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/2067/18 Суддя (судді) суду 1-ї інст.:
ПОСТАНОВА

Іменем України

23 жовтня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Коротких А.Ю.,

Ганечко О.М.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Шамраївський цукор" на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 10 липня 2018 року, що прийнята у місті Києві, у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Шамраївський цукор" до Державної фіскальної служби України про зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив зобов'язати Державну фіскальну службу України зареєструвати податкові накладні № 227 від 27.10.2017, № 228 від 30.10.2017, № 229 від 31.10.2017, № 113 від 03.10.2017.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10 липня 2018 року позов залишено без розгляду.

Позивач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з'ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що підстав для залишення позову без розгляду не було.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2018 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 10.05.2018, явку позивача (його представника) визнано обов'язковою.

Вказану ухвалу направлено позивачу 03.05.2018, відомості про отримання якої та докази направлення позивачу повістки про виклик до суду на 10.05.2018 матеріали справи не містять.

У судове засідання 10.05.2018 прибув представник позивача Кваша В.Ю. Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.05.2018 призначено розгляд справи у судовому засіданні на 13.06.2018. Вказану ухвалу отримано представником позивача 10.05.2018. Відомості про вручення представнику позивача розписки чи направлення позивачу повістки про виклик до суду на 13.06.2018 матеріали справи не містять.

Судом першої інстанції 11.06.2018 отримано повідомлення позивача про розгляд справи без участі представника за наявними у справі матеріалами.

У судовому засіданні 13.06.2018 суд першої інстанції без виходу до нарадчої кімнати ухвалив відкласти розгляд даної справи та визнати явку позивача обов'язковою.

Повістку про виклик до суду на 03.07.2018 позивач отримав 22.06.2018 (а.с. 170).

У судове засідання 03.07.2018 сторони не з'явилися, суд першої інстанції без виходу до нарадчої кімнати ухвалив відкласти розгляд даної справи на 10.07.2018.

Повістку про розгляд справи 10.07.2018 позивачу направлено лише 09.07.2018 електронною поштою суду «» на адресу електронної пошти, що вказана у позовній заяві «».

До суду першої інстанції 09.07.2018 надійшло повідомлення представника позивача, у якому він повторно просив суд розглядати без участі представника за наявними у справі матеріалами.

У судовому засіданні 10.07.2018 судом прийнято оскаржувану ухвалу про залишення позову без розгляду з підстав повторної неявки у судове засідання позивача, повідомленого належним чином про розгляд справи.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС).

За змістом частини другої статті 307 КАС про дату, час та місце розгляду справи повідомляються учасники справи, якщо справа відповідно до цього Кодексу розглядається з їх повідомленням.

Відповідно до частини третьої статті 224 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання в порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до частини третьої статті 124 КАС судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

Згідно частини першої статті 129 КАС за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв'язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

Частиною другою статті 129 КАС передбачено, що учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.

З наведених загальних правил здійснення судових викликів і повідомлень випливає, що судовий виклик або судове повідомлення здійснюється шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою) або кур'єром. При цьому, текст повістки надсилається судом учаснику судового процесу електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв'язку тільки за наявності відповідної письмової заяви цього учасника судового процесу.

Аналогічний висновок висловив Верховний Суд у постанові від 02 жовтня 2018 року по справі №805/590/17-а.

Окрім того, відповідно до частини третьої статті 224 КАС про дату, час та місце розгляду справи у випадку її відкладення чи оголошення перерви учасники справи, які були присутні у судовому засіданні можуть повідомлятися під розписку.

Відповідно до частини п'ятої статті 205 КАС у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Таким чином, наслідки у вигляді залишення без розгляду позову позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, можуть наставати за наявності таких обов'язкових умов: 1) повторна неявка позивача у судове засідання; 2) неповідомлення ним про причини неявки або у випадку відсутності поважних причин неявки; 3) позивачем не подано заяву про розгляд справи за його відсутності; 4) позивач належним чином повідомлений про розгляд справи; 5) неявка позивача перешкоджає розгляду справи по суті.

Колегія суддів наголошує на тому, що лише дотримання всіх цих умов може бути підставою для залишення позову без розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції посилався на те, що позивач був належним чином повідомлений про час та розгляд справи 13.06.2018 та 10.07.2018, однак у судові засідання не прибув.

Дійсно, позивач 13.06.2018 та 03.07.2018 не прибув у судові засідання, а тому його неявка 10.07.2018 є повторною.

Поряд із цим, колегія суддів наголошує на тому, що позивач не був належним чином, у визначеному КАС порядку, повідомлений про розгляд справи 13.06.2018 та 10.07.2018.

Так, будучи присутнім у судовому засіданні 10.05.2018, представник позивача отримав лише ухвалу про призначення розгляду справи на 13.06.2018, однак про дату, час та місце розгляду справи під розписку у відповдіності до частини третьої статті 224 КАС повідомлений не був. Відомості про направлення позивачу повістки про розгляд справи 13.06.2018 матеріали справи також не містять.

Відповідно до частини третьої статті 126 КАС повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання.

Повістку про розгляд справи 10.07.2018 позивачу направлено лише 09.07.2018, тобто менш ніж за п'ять днів до судового засідання. Крім того, таку повістку направлено на адресу електронної пошти, що вказана у позовній заяві. Колегія суддів наголошує на тому, що матеріали справи у відповідності до частини першої статті 129 КАС не містять письмової заяви позивача про можливість направлення повісток на цю електронну адресу.

Таким чином, позивач не був належним чином повідомлений про розгляд справи 13.06.2018 та 10.07.2018, тому будь-яких зловживань за ст. 45 КАС ним не допускалось.

Окрім того, позивачем неодноразово подавалися клопотання про розгляд справи без його участі, що є самостійною підставою для неможливості застосування частини п'ятої статті 205 КАС.

У вказаних заявах представник позивача також повідомляв про причини неможливості з'явитися до суду, які судом першої інстанції були відхилені з посиланням на те, що позивач зобов'язаний забезпечити явку іншого представника. Колегія суддів наголошує на тому, що КАС не зобов'язує позивача - юридичну особу приватного права, забезпечувати своє представництво у суді іншою особою у випадку неможливості прибуття до суду діючого представника. Тому посилання суду першої інстанції на вказану обставину колегія суддів вважає необґрунтованим.

В оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції послався на те, що розгляд справи без участі позивача є перешкодою в ухваленні рішення, оскільки існує необхідність в опитуванні останнього щодо обставин справи та поданої позовної заяви. Проте, на переконання колегії суддів, самого лише посилання на неможливість розгляду справи на необхідність опитування позивача не є виконанням відповідної умови для застосування частини п'ятої статті 205 КАС. Судом першої інстанції не наведено у чому саме полягає неможливість розгляду справи за наявними у справі матеріалами без позивача.

Окрім того, суд апеляційної інстанції наголошує, що матеріали справи не місять доказів повідомлення позивача про визнання його явки обов'язковою згідно ухвали суду (а.с. 166). Суд першої інстанції у даному випадку не був позбавлений можливості застосувати заходи процесуального примусу відповідно до статті 148 КАС (привід).

Таким чином, не всі умови для застосування частини п'ятої статті 205 КАС виконані (позивач повідомляв про причини неявки; позивачем подано заяву про розгляд справи за його відсутності; позивач належним чином не повідомлений про розгляд справи; відсутні переконливі мотиви про те, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи по суті), а тому у суду першої інстанції не було правових підстав для залишення позову без розгляду.

За змістом частини першої статті 320 КАС підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Оскільки судом першої інстанції неповно з'ясовано обставини справи, порушено норми процесуального права які призвели до неправильного вирішення питання, то оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 34, 243, 312, 320, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Шамраївський цукор" задовольнити.

Скасувати ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 10 липня 2018 року, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя О.М. Ганечко

Повний текст постанови складений 23.10.2018.