Справа № 826/16922/18
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2018-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 жовтня 2018 року м. Київ № 826/16922/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "АРСЄВРО" до Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "АРСЄВРО" (ТОВ "АРСЄВРО") з позовною заявою до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві, Державної фіскальної служби України, в якій висловило прохання:

- скасувати рішення Державної фіскальної служби України про відмову в реєстрації податкової накладної від 08.06.2018 №3 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов'язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 08.06.2018 №3.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

За приписами пункту 4 частини п'ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 4 КАС України відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Так, позовні вимоги ТОВ "АРСЄВРО" звернені до Державної фіскальної служби України.

Разом з тим слід зазначити, що організаційні та процедурні засади діяльності Комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, а також права та обов'язки її членів, визначаються Порядком роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117.

Відповідно до пунктів 2, 3 цього Порядку, Комісії контролюючих органів складаються з Комісій регіонального рівня (Головних управлінь Державної фіскальної служби в областях, місті Києві та Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби) та Комісії центрального рівня (Державної фіскальної служби).

Голови Комісій регіонального рівня та їх персональний склад затверджуються Головними управліннями Державної фіскальної служби в областях, місті Києві та Офісом великих платників податків Державної фіскальної служби. Головою Комісії регіонального рівня призначається перший заступник або заступник керівника Головного управління Державної фіскальної служби в областях, місті Києві та Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (п. 8 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації).

Комісія Контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117.

Так, відповідно до пункту 23 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, Комісією регіонального рівня протягом п'яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку:

- щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної/розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, менше 30 млн. гривень, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яке реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається платнику податку у порядку, встановленому статтею 42 Кодексу;

- щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної/розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, більше 30 млн. гривень включно, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яке попередньо реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається до комісії центрального рівня.

З огляду на викладене, стосовно платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної/ розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, менше 30 млн. гривень, рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування приймається Комісією регіонального рівня.

Враховуючи викладене, в частині оскарження ТОВ "АРСЄВРО" рішення щодо відмови в реєстрації податкової накладної відповідачем також є Комісія регіонального рівня, однак у складі відповідачів позивачем її не зазначено.

Окрім того, в прохальній частині позовної заяви не вказуються реквізити (номер і дата) рішення, яке позивач вважає протиправним.

Згідно з частиною другою статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

За приписами частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з частиною першою статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

За змістом статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи, які є юридичними особами, мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю юридичної особи, виданої від її імені за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами, або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність", у разі представництва інтересів у суді адвокатом.

Відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді.

Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Положення наведених норм процесуального права дають підстави для висновку, що повноваження представника юридичної особи можуть підтверджуватись: довіреністю, яка видана від її імені та підписана особою, уповноваженою на це законом або установчими документами; ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність"; копіями цих документів, засвідченими у встановленому законом порядку чи підписом судді.

Відповідно до статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 №5076-VІ адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об'єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Адвокат зобов'язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 №36, зі змінами і доповненнями (далі - Положення), ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об'єднанням та повинен містити обов'язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Згідно з пунктом 14 Положення ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги останній, або керівник адвокатського об'єднання (бюро) зобов'язані вказати на звороті ордера.

Відповідно до підпункту 15.2 пункту 15 Положення ордер містить наступні реквізити: прізвище, ім'я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога.

При цьому Положенням не передбачено можливості здійснення будь-яких скорочень при зазначенні обов'язкових реквізитів у ордері на надання правової допомоги.

Аналогічна позиція висловлена в ухвалах Верховного Суду від 03.10.2018 у справі №826/7342/18, від 31.08.2018 у справі №815/6281/16, від 17.08.2018 у справі №815/2398/17.

В наданій суду копії ордеру від 16.10.2018 серія КВ №305434 здійснено скорочення при зазначенні обов'язкових реквізитів, передбачених підпунктом 15.2 пункту 15 Положення.

Разом з тим, до позовної заяви не долучено оригіналу такого ордеру, а з Договору про надання правової допомоги від 16.10.2018 №16/10/18-1 не вбачається, що позивач наділяв представника повноваженнями на засвідчення копій документів, в тому числі ордеру на надання правової допомоги від 16.10.2018 та Договору про надання правової допомоги від 16.10.2018 №16/10/18-1.

Таким чином, до матеріалів позовної заяви не долучено документа, який би підтверджував рішення ТОВ "АРСЄВРО" реалізувати своє право на звернення до суду з даною позовною заявою не самостійно, а через представника.

З цього питання неодноразово висловлювалася Велика Палата Верховного Суду, яка зазначила, що реалізація права на звернення до суду є процесуальною дією, яка має здійснюватися або самою особою у порядку самопредставництва або її процесуальним представником (постанови від 13.03.2018 у справі № 914/2772/16; від 21.03.2018 у справі №914/2771/16).

Тобто, звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема, адвоката, при реалізації права на справедливий суд (статті 131-2 Конституції України, статей 16, 57 КАС України та статті 10 Закону України "Про судоустрій і статус суддів") передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, делегованих йому особою, яка реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника, зокрема, стосовно звернення до суду з позовною заявою.

Зазначена позиція викладена Верховним Судом в ухвалах від 03.10.2018 у справі №826/7342/18, від 12.09.2018 у справі №826/9746/17, від 31.08.2018 у справі №815/6281/16, від 20.07.2018 у справі №826/8873/17.

З урахуванням викладеного, ТОВ "АРСЄВРО" необхідно надати суду оригінали або належним чином засвідчені копії документів на підтвердження реалізації свого права на звернення до суду з даною позовною заявою не самостійно, а через представника.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статями 169, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "АРСЄВРО" до Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу п'ятиденний строк з дня вручення копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків шляхом надання до суду:

- уточненої позовної заяви (з примірниками для інших учасників справи) із зазначенням у ній складу відповідачів та змісту позовних вимог до кожного з них;

- належним чином засвідчені копії документів, доданих до позовної заяви;

- оригіналу ордеру на надання правової допомоги Товариству з обмеженою відповідальністю "АРСЄВРО".

Ухвала відповідно до частини другої статті 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак