Справа № 373/2296/17
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2018-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 373/2296/17 Суддя (судді) суду 1-ї інстанції:
ПОСТАНОВА

Іменем України

22 жовтня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

суддя-доповідач Сорочка Є.О.,

суддів Ганечко О.М.,

Коротких А.Ю.,

за участю секретаря с/з Седик Д.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу головного інспектора будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логунова Володимира Володимировича, Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 20 червня 2018 року, що прийняте о 12:00 год у місті Переяслав-Хмельницький (повний текст рішення виготовлений 26 червня 2018 року), у справі за адміністративним позовом ОСОБА_6 до головного інспектора будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логунова Володимира Володимировича, Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати протиправними дії відповідача та скасувати постанову № А-2911/1 у справі про адміністративне правопорушення від 29.11.2017.

Рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 20 червня 2018 року позов до головного інспектора будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логунова Володимира Володимировича задоволено: скасовано постанову №А-2911/1 по справі про адміністративне правопорушення від 29.11.2017 відносно позивача за частиною другою статті 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), що винесена головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логіновим В.В. і закрито справу про адміністративне правопорушення. В задоволенні позову до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області відмовлено.

Відповідачі в апеляційній скарзі просять скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову, оскільки вважають, що судом першої інстанції неповно з'ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що оскаржувана постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності є правомірною.

Позивач у відзиві на апеляційну скаргу просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість її доводів.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що на підставі наказу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області № 219П від 06.10.2017 та звернення гр. ОСОБА_8 (вхідний № 10/10-Р-0210/14 від 02.10.2017), заступником директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видано направлення для проведення посадовими особами позапланової перевірки № 830.17/03 від 06.10.2017 на об'єкті будівництва по АДРЕСА_1 Київської області щодо дотримання суб'єктом містобудування ПП «СІМІХ» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Строк дії вказаного направлення з 10.10 до 23.10.2017 (а.с. 35). Дата дії цього направлення, що міститься у примірнику, наданого позивачем, зазначена інша - з 10.10 до 24.10.2017 (а.с. 11).

Головними інспекторами Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логуновим В.В. та Трохименко А.О. 23.10.2016 здійснено виїзд на об'єкт будівництва по АДРЕСА_1 Київської області на підставі зазначеного направлення.

Позивач надав вільний доступ інспекторам до двоповерхової будівлі по АДРЕСА_1 в м. Переяслав-Хмельницькому Київської області на привокзальній площі в бік вул. Героїв Дніпра та надав їм документи на дану будівлю, а інспекторами було проведено натурне обстеження об'єкта, його фотографування, вони отримали копії правовстановлюючих документів і інвентаризаційних справ. Даний факт підтверджений показами свідків в судовому засіданні суду першої інстанції - ОСОБА_11 та ОСОБА_12

Повторно на підставі наказу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області № 219П від 06.10.2017 та звернення гр. ОСОБА_13 (вхідний № 10/10-Р-0210/14 від 02.10.2017), заступником директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видано направлення для проведення посадовими особами позапланової перевірки №830.17/03П від 08.11.2017 на об'єкті будівництва по АДРЕСА_1 у м.Переяслав-Хмельницькому Київської області щодо дотримання суб'єктом містобудування ПП «СІМІХ» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил. Строк дії направлення з 14.11 до 15.11.2017.

Посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області було складено акт про недопущення осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва від 15.11.2017 та протокол № 3-Л-А-1511/1 від 15.11.2017 про адміністративне правопорушення відносно позивача за частиною другою статті 188-42 КУпАП. Розгляд справи про адміністративне правопорушення призначено на 27.11.2017 о 17:30 год. у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26.

Позивач 27.11.2017 о 17:30 год. був присутній у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26 під час розгляду протоколу, проте розгляд справи було перенесено на 29.11.2017 на 16:30 год., в зв'язку з закінченням робочого часу.

Представником позивача 29.11.2017 було подано заяву, про те, що з поважних причин він не може бути присутнім при розгляді справи, просить перенести розгляд справи на інший день, так як бажає бути присутнім при розгляді його справи та скористатись своїм правом на захист.

Цього ж дня, 29.11.2017 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логуновим В.В. було винесено оскаржувану постанову № А-2911/1 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ненадання документів необхідних для проведення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1 Київської області та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 5 100 грн.

Не погодившись з таким рішенням, позивач звернувся до суду з позовом.

Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про порушення процедури проведення перевірки та розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Відповідно до статті першої Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Частиною четвертою статті 2 Закону № 877-V передбачено, що заходи контролю здійснюються органами &?ь;…&?р; державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) &?л;…&?а;.

Згідно частини першої статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок), підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно частини першої статті 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів, зокрема, є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом.

Як зазначалося, спірна перевірка здійснена на підставі звернення гр. ОСОБА_8 Суд апеляційної інстанції наголошує на тому, що з документи чи їх копії, що підтверджують вказані у заяві порушення долучено не було, відомості про погодження перевірки Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, доказів вручення такого погодження позивачу матеріали справи не містять.

З огляду на це, підстави для проведення перевірки за зверненням гр. ОСОБА_8 були відсутні, а позивач згідно викладених вище положень частини першої статті 6 Закону № 877-V був вправі не допускати посадових осіб інспекції до перевірки.

Відповідно до пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок) посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно пункту 14 Порядку суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно статті 11 Закону № 877-V суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що обов'язок суб'єкта господарювання допустити посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю до здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю виникає лише у випадку дотримання останніми порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно частин другої, третьої статті 7 Закону № 877-V на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються &lз;…&?ч; дата початку та дата закінчення заходу &?ч;…&? ;.

Відповідно до абзацу 10 пункту 7 Порядку строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Відповідно до пункту 7 Порядку під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Як зазначалося, на підставі наказу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області № 219П від 06.10.2017 видано направлення про проведення планового (позапланового) заходу від 06.10.2017, строком дії з 10.10 до 24.10.2017 (а.с. 11).

Варто відмітити, що при початку перевірки 10.10.2017 десятий робочий день припадає на 23.10.2017, тобто перевірку згідно вказаного направлення призначено з порушенням встановленого Порядком строку.

При цьому, колегією суддів відхиляється копія примірника направлення від 06.10.2017, що надана до відзиву на позовну заяву (а.с. 35), із датою закінчення перевірки 23.10.2017, як неналежний та недопустимий доказ. Належним направленням у даному випадку може бути визнано лише те, яке у відповідності до пункту 7 Порядку пред'являлося позивачу при здійсненні спірного заходу, тобто саме примірник направлення, наданий позивачем (а.с. 11). Також варто відмітити, що формування Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області кількох примірників одного направлення, відмінних за своїм змістом, є цілком недопустимим.

Відповідно до пункту 12 Порядку у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки (при плановій перевірці - абз. шостий пункту 12 Порядку), або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Згідно пунктів 16-17 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Як встановлено судом першої інстанції та не заперечено відповідачами, Головними інспекторами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логуновим В.В. та Трохименко А.О. 23.10.2016, тобто в останній день перевірки, здійснено виїзд на спірний об'єкт будівництва. Колегія суддів наголошує на тому, що будь-яких зауважень відносно недопуску посадових осіб архітектурно-будівельної інспекції у цей день відповідачі не висловили та з цих підстав у період проведення перевірки (з 10.10.2017 до 24.10.2017) будь-яких рішень, актів, протоколів чи приписів не складали та не вручали їх позивачу.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що матеріали справи не містять доказів того, що відповідачами до закінчення строку проведення перевірки (до 23.10.2017 включно) ставилося або вирішувалося питання продовження строку її проведення.

З огляду на викладене, оскільки рішення про продовження строку проведення перевірки відповідно до абзацу 10 пункту 7 Порядку не приймалося, то позаплановий захід відносно спірного об'єкту будівництва завершився 23.10.2017 без будь-яких зауважень до позивача та ПП «СІМІХ».

Не зважаючи на викладене, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області 08.11.2017 на підставі того ж наказу № 219П від 06.10.2017 та того ж звернення ОСОБА_15 складено нове направлення № 830.17/03П для проведення позапланового заходу, який вже завершився, строком дії з 14.11 по 15.11.2017.

Таким чином, у даному випадку мало місце призначення та проведення відповідачами двох окремих перевірок з тих самих підстав за тією ж заявою ОСОБА_15 з 10.10.2017 по 24.10.2017 та з 14.11.2017 по 15.11.2017.

Норми чинного законодавства не передбачають права контролюючих органів призначати повторні перевірки об'єктів містобудування та архітектури з тих самих підстав., що узгоджується з вимогами абзацу одинадцятого частини першої статті 6 Закону № 877-V, якими передбачено, що повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

На переконання суду, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві вичерпав своє право на призначення та проведення перевірки спірного об'єкта будівництва за заявою ОСОБА_15 видавши наказ від 06.10.2017 та здійснивши перевірку у строк з 10.10.2017 по 23.11.2017, не скориставшись при цьому правом продовжити її термін на два дні.

Призначення та проведення спірної перевірки у період з 14.11.2017 по 15.11.2017, на переконання колегії суддів, свідчить про протиправне втручання відповідачів у господарську діяльність ПП «СІМІХ», керівником якого є позивач, про перешкоджання її здійсненню, порушення принципів гарантування прав та законних інтересів кожного суб'єкта господарювання, об'єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом, невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб'єкта господарювання (стаття 3 Закону № 877-V).

Таким чином, відповідачами протиправно проведено оскаржувану перевірку у період з 14.11.2017 по 15.11.2017. Доводи апеляційної скарги про правомірність проведення цієї перевірки не знайшли свого підтвердження у ході судового розгляду.

На переконання колегії суддів, результати перевірки, отримані внаслідок неправомірних дій органу не можуть бути підставою для застосування до відповідача будь-яких негативних наслідків.

Враховуючи, що перевірка, здійснена у період з 14.11.2017 по 15.11.2017 є безпідставною, то у позивача у відповідності до статті 11 Закону № 877-V були відсутні підстави для допуску інспекторів до перевірки, а в останніх, відповідно, було відсутнє право на її здійснення. Тому, висновок відповідачів про протиправний недопуск позивачем посадових осіб інспекції до перевірки є необґрунтованим.

Відповідно до абзацу третього пункту 21 Порядку у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до абзаців 3-4 пункту 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 року № 735) (далі - Порядок № 244) у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 15.11.2017 №3-Л-А-1511/1 розгляд справи про адміністративне правопорушення призначено на 27.11.2017. У протоколі міститься відмітка про відмову позивача у підписанні протоколу, а тому на виконання наведених вище норм, відповідачем 17.11.2017 направлено його позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Судом першої інстанції встановлено та не спростовано відповідачами, що на розгляд справи про адміністративне правопорушення 27.11.2017 позивач прибув, проте її розгляд було відкладено на 29.11.2017 у зв'язку із закінченням робочого дня.

Колегія суддів наголошує на тому, що КУпАП не передбачає можливості відкладення розгляду справи про адміністративне правопорушення у зв'язку із закінченням робочого часу. На переконання суду апеляційної інстанції, уповноважена особа не вправі посилатися на формальні причини закінчення робочого часу як на підставу неможливості здійснити розгляд справи про адміністративне правопорушення, оскільки відповідний час розгляду визначається нею самостійно та має бути достатнім для об'єктивного та повного розгляду справи.

Окрім того, при відкладенні 27.11.2017 розгляду справи на 29.11.2017 було неможливо забезпечити повідомлення позивача про її розгляд за три дні, чого вимагають наведені вище норми чинного законодавства.

Враховуючи викладене, колегія суддів суду апеляційної інстанції підтримує висновок суду першої інстанції про порушення відповідачами процедури проведення перевірки та порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 286 КАС за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

За таких обставин колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов'язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки гуртуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 34, 243, 286, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу головного інспектора будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логунова Володимира Володимировича, Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області залишити без задоволення, а рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 20 червня 2018 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя О.М. Ганечко

Суддя А.Ю. Коротких