Справа № 639/5340/18
Суддя: Труханович В. В.
Дата ухвалення: 2018-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №639/5340/18
Провадження №2-а/639/146/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2018 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Труханович В.В.

за участю секретаря Кричевської В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до інспектора 2 батальйону 6 роти Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Харкова перебуває вищезазначена адміністративна справа.

Сторони в судове засідання не зявилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Клопотань про відкладення слухання справи до суду не надходило.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

25 вересня 2018 року до Жовтневого районного суду звернувся ОСОБА_1 із позовною заявою до інспектора 2 батальйону 6 роти Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про скасування постанови.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 26 вересня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до інспектора 2 батальйону 6 роти Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про скасування постанови. Призначено судове засідання.

Відповідно до ч.1 ст. 129 КАС України за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного звязку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

В матеріалах справи міститься Заявка ОСОБА_1 на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення від 25.09.2018 року. (а.с. 11)

Згідно з ч. 2 ст. 129 КАС України Учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.

В судові засідання, які були призначені на 08 жовтня 2018 року та на 23 жовтня 2018 року позивач ОСОБА_1 не зявилася, про день, час та місце слухання справи був повідомлений належним чином, про що свідчать Довідки про доставку SMS, які направлялися позивачу відповідно до його заявки на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення. Про причини неявки позивач суд не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності не надавав, клопотань про перенесення розгляду справи також не надавав. (а.с. 11, 16, 21)

Відповідно до частини 3 статті 44 КАС України учасники справи мають право користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Проте, в жодне із призначених судових засідань, які відбулися у справі, позивач так і не зявився, заяви про розгляд справи за його відсутності суду не надав.

Згідно з ч. 2 ст. 205 КАС України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку, коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Частиною 5 ст. 205 КАС України встановлено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є субєктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Вказані положення також зазначені у ч. 4 ст. 240 КАС України. Тобто, законом не вказано про врахування поважності причин повторної неявки позивача, зазначені зміни до законодавства внесені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами.

Таке положення закону пов'язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст. 119 КАС України та ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Отже, згідно із вимогами КАС України суд не повинен з'ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і це не може бути підставою для скасування постановленої ним ухвали про залишення заяви без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 6 КАС України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі - Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовязків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи Конвенцію, Україна взяла на себе обовязки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Крім того, слід зазначити, що Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 неодноразово належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, проте до суду не з'явилася, поважність його неявки не доведена, та судом не встановлена.

Отже, обставини неявки у судові засідання позивача ОСОБА_1, якому було відомо про наявність адміністративної справи за його позовом в суді, неодноразові виклики його в судові засідання, дають підстави стверджувати про неналежне здійснення ним своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обовязків, що призводить до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті.

Згідно ч. 4 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є субєктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Отже, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до інспектора 2 батальйону 6 роти Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про скасування постанови підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 6, 44, 55, 119, 129, 205, 240 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора 2 батальйону 6 роти Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про скасування постанови залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського Апеляційного адміністративного суду через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 23.10.2018 року.

Суддя В.В. Труханович