Справа № 308/10187/17
Суддя: Данко В. Й.
Дата ухвалення: 2018-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 жовтня 2018 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Данко В.Й.,

при секретарі судового засідання Павлюх Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді, адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Закарпатської митниці Державної фіскальної служби України про скасування постанови про порушення митних правил,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до Закарпатської митниці Державної фіскальної служби України про скасування постанови про порушення митних правил.

Позивач та його представник у судове засідання, призначене на 26.07.2018 року, будучи повідомленими про час та місце розгляду справи, не прибули без поважних причин та не повідомили про причини неявки, що стверджується наявною в матеріалах справи розпискою представника позивача.

У наступне судове засідання 04.10.2018 року позивач та його представник не з'явилися повторно, про дату та час розгляду справи повідомлялися належним чином. Від представника позивача надійшло клопотання про перенесення розгляду справи у звязку із зайнятістю в іншому судовому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Відповідно до ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов'язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, судове засідання призначене на 21.02.2018 року було відкладено за клопотанням представника позивача, в якому останній просив перенести розгляд справи на інший день в звязку з участю в іншому судовому засіданні.

26.07.2018 року позивач та його представник не зявилися у судове засідання, про час та місце розгляду справи були належним чином повідомленими, про причини неявки суд не повідомили.

04.10.2018 року позивач та його представник не з'явилися, про дату та час розгляду справи повідомлялися належним чином. Від представника позивача надійшло клопотання про перенесення розгляду справи у звязку із зайнятістю в іншому судовому засіданні.

Разом з тим, жодних доказів зайнятості в іншому судовому засіданні не надано.

Водночас, неявки позивача та представника позивача в судові засідання спричиняє затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень Кодексу адміністративного судочинства України, так і пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Судом було вжито достатніх заходів з метою сприяння позивачеві у ефективній реалізації ним права на справедливий суд, в тому числі шляхом забезпечення доступу до правосуддя.

З огляду на системний характер неприбуття позивача та представника позивача до суду без існування для цього поважних причин, залишення позовної заяви без розгляду є пропорційним обмеженням, яке переслідує законну мету, не звужує та не зменшує доступ до правосуддя.

Крім того, суд зазначає, що будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Сторона позивача, будучи обізнаною про можливість розгляду справи без участі позивача, ні він, ні його представник відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності не подає, чим умисно затягує розгляд справи та позбавляє суд можливості постановити рішення по суті заявлених вимог.

За приписами ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є субєктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

За таких обставин, суд вважає, що є всі підстави для залишення позовної заяви ОСОБА_1 до Закарпатської митниці Державної фіскальної служби України про скасування постанови про порушення митних правил - без розгляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 205, 240,248, 248,256,293,295 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Закарпатської митниці Державної фіскальної служби України про скасування постанови про порушення митних правил - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_2