Справа № 826/13428/18
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2018-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

11 жовтня 2018 року № 826/13428/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Вєкуа Н.Г., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київської області, третя особа ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання протиправними дій, зобов'язати вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1.) звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київської області (далі - відповідач), треті особи: ОСОБА_2 (далі - третя особа 1, ОСОБА_2.), ОСОБА_3 (далі - третя особа 2, ОСОБА_3.), в якому, з урахуванням збільшення позовних вимог, просить:

- визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київської області з проведення позапланової перевірки щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: "Житловий будинок садибного типу по АДРЕСА_2";

- визнати протиправним та скасувати Припис № С-2006/2 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.06.2018, складений Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київської області;

- визнати протиправним та скасувати Припис № С-2006-3 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.06.2018, складений Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київської області;

- визнати протиправним та скасувати Рішення № 179 від 17.07.2018, складене Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київської області;

- визнати протиправним та скасувати Наказ № 218 від 17.07.2018, складений Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київської області.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 13.09.2018 відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), встановлено відповідачу строк для надання відзиву та витребувано від останнього докази та відповідні матеріали.

Позовні вимоги мотивовані тим, що у порушення вимог чинного законодавства, позивачу не було повідомлено ані про день закінчення перевірки, ані про час та місце складання Акту за результатами перевірки. У зв'язку з цим, Акт складено відповідачем без участі позивача, про що свідчить відсутність відповідного підпису в Акті. Таким чином, перевірка позивача була проведена із порушенням вимог законодавства, а саме: позивача не було повідомлено про перевірку, а сама перевірка проведена без участі позивача.

Відповідачем подано відзив на позов у встановлений ухвалою суду час, в якому відповідач позовні вимоги не визнав, та просив в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю, аргументуючи свою позицію тим, що при проведенні перевірки та складенні за її результатами постанов відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені нормами законодавства. Позивачем жодним чином не спростовано факт наявності виявлених у ході перевірки порушень.

Розглянувши подані сторонам документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до Повідомлення від 04.06.2018 № 10/10-55/0406/09/01, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області передбачалось проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку садибного типу по АДРЕСА_2.

У період з 07.06.2018 по 20.06.2018 на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976, колективного звернення мешканців с. Чубинське проведено позапланову перевірку на об'єкті будівництва.

За результатами перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логуновим Володимиром Володимировичем складено Акт за результатами проведеного планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № Т- 2006/2 та винесено Припис № С-2006/2 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.06.2018, Припис № С-2006/3 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.06.2018.

Крім того, 17.07.2018 за результатами перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку садибного типу по АДРЕСА_2, на підставі Наказу № 218 від 17.07.2018 та Рішення № 179 від 17.07.2018, складених Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, скасовано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (CCI) № КС 74 від 02.05.2018.

Не погоджуючись з діями та рішеннями відповідача та, вважаючи свої права та охоронювані законом інтереси порушеними, позивач звернувся з позовом до суду.

Даючи правову оцінку спірним правовідносинам, судом враховано наступні обставини справи та норми чинного законодавства.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів врегульовано Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність".

Відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність" до уповноважених органів містобудування та архітектури, зокрема, належать центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури.

Згідно із пунктами 1, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 № 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

У відповідності до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Вказаним порядком визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Приписами пункту 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

В пункті 13 Порядку № 553 встановлено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Тобто, в даному випадку, відповідач був зобов'язаний провести перевірку лише за обов'язкової участі позивача.

Згідно із пунктом 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У відповідності до пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

З пункту 18 Порядку № 553 вбачається, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

За пунктом 21 Порядку № 553, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Отже, обов'язковою умовою для правомірності проведеної перевірки є пред'явлення перед початком такої перевірки позивачу посадовою особою відповідача службового посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки та проведення перевірки у присутності власників або їх представників, а також оформлення результатів перевірки актом, на підставі якого у разі виявлення порушень вимог законодавства виноситься припис, протокол та постанова.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, позивач стверджує, що позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті: "Житловий будинок садибного типу по АДРЕСА_2" були проведені без участі позивача та третіх осіб.

Відповідачем не надано суду жодного доказу, що позивач та треті особи, які начебто були присутні при проведенні перевірки, відмовилися від підписання акту складеного за результатами проведеної перевірки. Крім того, всупереч вимогам пункту 21 Порядку № 553, головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логунов Володимир Володимирович не зробив у акті відповідний запис щодо відмови позивача та третіх осіб підписати акт.

Таким чином, судом було встановлено, що вищенаведена позапланова перевірка була проведена за відсутності позивача та третіх осіб.

Зазначені обставини у своїй сукупності вказують на те, що перевірку щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: "Житловий будинок садибного типу по АДРЕСА_2" було здійснено без дотримання вимог Порядку № 533, у зв'язку з чим встановлені під час її проведення порушення не можуть бути підставою для винесення оскаржуваних приписів.

Також суд зазначає, що позивач надав суду копії Містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва, затверджені наказом управління капітального будівництва та архітектури Бориспільської районної державної адміністрації Київської області № 19-н від 13.04.2018, Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (CCI) № КС 74 від 02.05.2018. Проте перевірка повноти та достатності наданих позивачем документів не є предметом даного спору.

Водночас, відповідач зазначає, що процедурні порушення під час проведення перевірки не можуть бути підставою для задоволення даного позову. Обґрунтовуючи свій висновок, відповідач посилався на постанову Верховного Суду України від 24 грудня 2010 року у справі № 21-25а10.

Разом з тим, у постанові Верховного Суду України від 24 грудня 2010 року у справі № 21-25а10 міститься висновок щодо застосування інших норм права, ніж підлягають застосуванню у даній справі. Вказане судове рішення містить висновок щодо застосування ст.ст. 111 та 112 Закону України «Про державну податкову службу в Україні», які не регулюють відносини між позивачем та відповідачем у цій справі.

Крім того, при вирішенні вказаної справи Верховний Суд України виходив з того, що позивач допустив службових осіб контролюючого органу до проведення перевірки згідно з направленнями, надав відповідні документи та дозволив здійснити перевірку.

Натомість, у даному випадку Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київської області провела перевірку за відсутності позивача та третіх осіб, у зв'язку з чим позивач був позбавлений можливості реалізувати своє право на недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки.

Відтак, фактичні обставини даної справи не є подібними до обставин, викладених у постанові Верховного Суду України від 24 грудня 2010 року у справі № 21-25а10.

Таким чином, суд не бере до уваги тверджень відповідача.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Згідно ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи вищенаведені правові норми, суд приходить до висновку, що відповідач порушив порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки не вручив позивачу направлення на проведення перевірки та провів перевірку за відсутності позивача та третіх осіб (доказів протилежного суду не надано), у зв'язку з чим позивач був позбавлений можливості подавати свої докази чи заперечення при проведенні перевірки, що, в цілому, свідчить про протиправність приписів, наказу та рішення про скасування повідомлення про початок будівельних робіт і є підставами для їх скасування. Відповідач, як суб'єкт владних повноважень, в свою чергу не надав суду достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 77, 139, 246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 (04112, АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київської області з проведення позапланової перевірки щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: "Житловий будинок садибного типу по АДРЕСА_2".

3. Визнати протиправним та скасувати Припис № С-2006/2 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.06.2018, складений Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київської області.

4. Визнати протиправним та скасувати Припис № С-2006-3 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.06.2018, складений Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київської області.

5. Визнати протиправним та скасувати Рішення № 179 від 17.07.2018, складене Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київської області

6. Визнати протиправним та скасувати Наказ № 215 від 17.07.2018, складений Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київської області.

7. Стягнути на користь ОСОБА_1 (04112, АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 540,00 грн. (три тисячі п'ятсот сорок гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд. 26, ).

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги).

Суддя Н.Г. Вєкуа