Справа № 754/14469/18
Суддя: Скрипка О. І.
Дата ухвалення: 2018-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/754/591/18
У Х В А Л А

18 жовтня 2018 року м.Київ

Суддя Деснянського районного суду м.Києва Скрипка О.І., розглянувши матеріали адміністративного позову Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві до відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про визнання дій неправомірними та зобов'язання скасувати постанову про накладення штрафу,-

В С Т А Н О В И В :

Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві звернулося до суду в порядку адміністративного судочинства з адміністративним позовом до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про визнання дій неправомірними та зобов'язання скасувати постанову про накладення штрафу.

До адміністративного позову долучено клопотання про звільнення від сплати судового збору. В поданому клопотанні позивач посилається на відсутність коштів призначених на сплату судового збору, а тому просить звільнити від сплати судового збору.

Дослідивши наявні матеріали, приходжу до висновку про те, що він підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 161 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Разом з тим, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов'язком суду. Суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

При зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів для сплати судового збору. Відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Згідно із положеннями ч.1 ст.8 КАС України, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом, а тому суд не надає привілеї тим чи іншим особам зі сплати судового збору. Надання такого привілею порушить принцип рівності сторін.

Порядок та розмір сплати судового збору визначений Законом України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Згідно ЗУ "Про Державний бюджет України на 2018 рік", розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2018 року встановлено в розмірі 1 762 грн.

Відповідно до ст.4 ЗУ «Про судовий збір», за подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень, юридичною особою справляється судовий збір 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Статтею 5 ЗУ «Про судовий збір» встановлено вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 161 КАС України, до позовної заяви долучається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Оскільки позивачем не зазначено встановлених ЗУ «Про судовий збір» підстав, з яких їх може бути звільнено від сплати судового збору - за подання адміністративного позову ним має бути сплачено судовий збір у встановленому законом розмірі, тобто в сумі 1762,00 грн.

Крім того, згідно п.4 ч.4 ст.161 КАС України, позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною 5 ст.94 КАС України визначено, що учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Позивачем вказані норми не дотримано, а саме подано копії письмових доказів, які належним чином не засвідчені, а також відсутні копії документів, що додаються до позову, для відповідача.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позивачу необхідно в десятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної зави без руху виконати вищевказані вимоги суду.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 160 і 161 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первинного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (частина четверта статті 169 КАС України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Адміністративний позов Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві до відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про визнання дій неправомірними та зобов'язання скасувати постанову про накладення штрафу - залишити без руху та надати строк для усунення його недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені п.1 ч.4 ст.169 КАС України.

Ухвала, відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: