Справа № 826/16615/18
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2018-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 жовтня 2018 року м. Київ № 826/16615/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України про зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 (ОСОБА_1.) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Пенсійного фонду України про зобов'язання здійснити нарахування і виплату пенсії, починаючи з січня 2015 року.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 2 частини п'ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Однак, в позовній заяві позивачем не вказано відомих номерів засобів зв'язку, офіційної електронної адреси відповідача.

Відповідно до пункту 4 частини п'ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

За приписами частини четвертої статті 161 КАС України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивач звертається з позовними вимогами до Пенсійного фонду України, однак в позовній заяві не вказує обставин, за яких саме Пенсійний фонд України має здійснити нарахування і виплату пенсії ОСОБА_1, жодних доказів, в тому числі в обґрунтування необхідності виплати пенсії з січня 2015 року, не надає, не зазначає які рішення, дії чи бездіяльність відповідача (суб'єкта владних повноважень) оскаржуються, за результатами вирішення питання про правомірність яких, суд може вирішити позовні вимоги про зобов'язання вчинити відповідні дії.

Відповідно до пункту 11 частини п'ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Однак ні в позовній заяві, ні в долучених до неї матеріалах таке підтвердження позивачем не надано.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №3674-VI передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" від 07 грудня 2017 року №2246-VIII з 01 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1762 грн.

З огляду на викладене, при зверненні до суду з даною позовною заявою сплаті підлягає судовий збір у сумі 704,80 грн. До позовної заяви не долучено платіжного документа про сплату судового збору, проте зазначено, що ОСОБА_1 звільнений від його сплати, оскільки пенсія прирівнюється до заробітної плати і відповідно на нього поширюються пільги, передбачені пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Разом з тим, статтею 5 Закону України "Про судовий збір" визначено вичерпний перелік суб'єктів, які мають пільги та звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. Доказів щодо віднесення ОСОБА_1 до таких суб'єктів або наявність пільг позивачем не надано.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

При цьому, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони.

З огляду на викладене, позивачу необхідно подати суду платіжний документ про сплату судового збору або документ, який надає підстави для звільнення, розстрочення, відстрочення сплати судового збору.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статями 160, 161, 169, 248 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України про зобов'язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу п'ятиденний строк з дня вручення копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків шляхом надання до суду:

- уточненої позовної заяви (з примірниками для інших учасників справи) із зазначенням у ній:

відомих номерів засобів зв'язку, офіційної електронної адреси Пенсійного фонду України;

змісту позовних вимог і викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- документа про сплату судового збору у сумі 704,80 грн на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за наступними платіжними реквізитами: "отримувач коштів - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, рахунок отримувача - 4021, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101", або документа, який надає підстави для звільнення, розстрочення, відстрочення сплати судового збору.

Ухвала відповідно до частини другої статті 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак