Справа № 2240/3015/18
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2018-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 2240/3015/18
УХВАЛА

іменем України

17 жовтня 2018 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Блонський В.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

11.09.2018 року ОСОБА_1 звернулася в суд з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 13.09.2018 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 3 дні з дня вручення їй ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання доказів сплати судового збору за позовну вимогу немайнового характеру в розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп., або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ухвалою судді Хмельницького окружного адміністративного суду Блонського В.К., від 17.10.2018 року вирішено прийняти до свого провадження адміністративну справу № 2240/3015/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії.

На виконання ухвали суду від 13.09.2018 року позивач направила на адресу суду:

1) копію виписки із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_1 № 1363;

2) копію виписки із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_1 від 13.04.2018 року;

3) копію довідки № 92/863, виданої ОСОБА_1 про те, що вона знаходилась на стаціонарному лікуванні в терапевтичному відділенні № 2 Хмельницької міської лікарні з 28 вересня 2018 року по 09 жовтня 2018 року;

4) копії фіскальних чеків в кількості 8 штук;

5) довідку Управління праці та соціального захисту населення Хмельницької міської ради № 2827 від 04.04.2017 року про те, що ОСОБА_1 перебувала на обліку як одержувач субсидій на житлово-комунальні послуги, що мала таку пільгу за рівнем матеріального забезпечення;

6) довідку Управління праці та соціального захисту населення Хмельницької міської ради № 2827 від 04.04.2017 року про те, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в Управлінні праці та соціального захисту населення Хмельницької міської ради, та їй з 01.10.2017 року до 30.04.2018 року нараховано субсидію;

7) лист Пенсійного фонду України щодо інформування ОСОБА_1 про те, що до 01 жовтня 2017 року вона отримувала щомісяця пенсію в розмірі 3231,26 грн., після перерахунку з 01 жовтня 2017 року щомісячно ОСОБА_1 отримуватиме пенсію в розмірі 6435,24 грн.;

8) електрокардіограму;

9) повідомлення № 611968 про надання ОСОБА_1 субсидій.

Також позивач повторно просить задовольнити її клопотання про звільнення від сплати судового збору, або вирішити питання про відстрочення сплати судового збору.

Надаючи оцінку вказаним документам, суд зазначає, що суд ухвалою від 13.09.2018 року зобов'язав позивача подати докази сплати судового збору за позовну вимогу немайнового характеру в розмірі 704 (сімсот чотири) грн., 80 коп., або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До такого висновку суд прийшов на підставі того, що позивачем не додано до позовної заяви доказів того, що ставка судового збору в розмірі 704,80 грн., перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, а відповідно до листа Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області від 07 серпня 2018 року №1829/3-8 суд встановив, що розмір пенсії позивача з 01 жовтня 2018 року становить 6435,24 грн., що вказує на беззаперечне існування фінансової можливості позивача сплатити судовий збір в розмірі 704,80 грн.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд зазначає, що позивачем у повторному клопотанні про звільнення, відстрочення від сплати судового збору не наведено існування жодної з обставин, визначених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", для звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Оцінюючи подане клопотання позивача про звільнення, або відстрочення сплати судового збору до винесення судом рішення у даній справі у зв'язку з важким матеріальним станом, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Позивач не включений до числа осіб, звільнених від сплати судового збору при подачі позовів, зокрема, до адміністративного суду, що прямо передбачено Законом № 3674-VI, а тому є платником судового збору на загальних підставах.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З наведеного випливає, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є дискреційним правом, а не обов'язком суду, можливість реалізації якого пов'язується з майновим станом особи.

Тобто, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обгрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Позивач повинна була навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан ОСОБА_1 перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження важкого матеріального стану ОСОБА_1 надано:

1) копії фіскальних чеків в кількості 8 штук;

2) копію довідки Управління праці та соціального захисту населення Хмельницької міської ради № 2827 від 04.04.2017 року про те, що ОСОБА_1 перебувала на обліку як одержувач субсидій на житлово-комунальні послуги, що мала таку пільгу за рівнем матеріального забезпечення;

3) копію довідки Управління праці та соціального захисту населення Хмельницької міської ради № 2827 від 04.04.2017 року про те, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в Управлінні праці та соціального захисту населення Хмельницької міської ради, та їй з 01.10.2017 року до 30.04.2018 року нараховано субсидію.

Надаючи оцінку зазначеним документам, суд вважає, що вони об'єктивно не відображають майнового стану позивача, оскільки останні не містять інформації щодо важкого майнового статну позивача, так як копії фіскальних чеків свідчать лише про певні витрати позивача за певний проміжок часу, в тому числі і на ліки, що не є чимось винятковим за певних обставин, а оцінка майнового стану позивача при призначенні житлових субсидій суттєво відрізняється від оцінки майнового стану встановленого Законом України "Про судовий збір".

Таким чином, суд вважає, що позивач не надала доказів, що підтверджують факт її перебування у скрутному матеріальному становищі.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 133 КАС України, якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

Отже, суд зазначає, що відстрочення сплати судового збору не звільняє позивача від його сплати в майбутньому. Проте, доказів можливості виконання такого обов'язку в майбутньому ОСОБА_1 суду надано не було.

Таким чином, суд вважає за необхідне у задоволенні клопотання про звільнення, відстрочення сплати судового збору відмовити.

Також позивачем на усунення недоліку щодо сплати судового збору продубльовано частину клопотання про звільнення її від сплати судового збору з підстав зазначених у пункті 3 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Оцінка клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору була надана судом в ухвалі від 13.09.2018 року.

Тому суд вважає, що позивачем не виконано вимог ухвали суду від 13.09.2018 року.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Оскільки позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у повному обсязі у строк встановлений судом, її слід повернути.

Згідно частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись пунктом 1 частини 4 статті 169, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії - повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її підписання.

Головуючий суддя В.К. Блонський