Справа № 826/8393/17
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2018-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/8393/17
У Х В А Л А

16 жовтня 2018 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Сорочка Є.О., суддів Коротких А.Ю., Федотова І.В., розглянувши питання прийняття до провадження справи та повернення апеляційної скарги Державної фіскальної служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 травня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Шостого апеляційного адміністративного суду з Київського апеляційного адміністративного суду, що ліквідований Указом Президента України від 29 грудня 2017 року №455/2017 «Про ліквідацію апеляційних адміністративних судів та утворення апеляційних адміністративних судів в апеляційних округах», в порядку, визначеному частиною третьою статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) та частиною шостою статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», передано адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії разом з апеляційною скаргою Державної фіскальної служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 травня 2018 року.

Частиною третьою статті 29 КАС встановлено, що у разі ліквідації або припинення роботи адміністративного суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи адміністративного суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Відповідно до частини другої статті 30 КАС адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана.

За таких обставин, оскільки дану справу передано в порядку, встановленому статтею 29 КАС, вона підлягає прийняттю до провадження Шостим апеляційним адміністративним судом.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 13.09.2018 апеляційну скаргу Державної фіскальної служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 травня 2018 року залишено без руху у зв'язку з несплатою судового збору, пропуском строку апеляційного оскарження та встановлено десятиденний строк на усунення недоліків з моменту отримання судового рішення.

Вказану ухвалу отримано скаржником 19.09.2018, що ним не заперечується, станом на час прийняття цього рішення недоліки апеляційної скарги усунуто не було, судовий збір за її подання не сплачено.

При цьому, у межах встановленого строку скаржник направив до суду клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження та про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги.

Щодо клопотання про продовження строку.

Відповідно до частин першої та другої статті 121 КАС суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що суд вправі продовжити лише строк, який ним був встановлений. Повноважень суду щодо продовження строку встановленого законом, норми КАС не передбачають.

Відповідно до частини другої статті 297 КАС до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

За змістом частин першої-другої статті 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, закон встановлює граничний десятиденний строк, протягом якого можуть бути усунуті недоліки апеляційної скарги. Тобто суд має право на власний розсуд визначати цей строк виключно в межах десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Як зазначалося, залишаючи апеляційну скаргу без руху, суддя-доповідач встановив позивачу максимально дозволений законом строк усунення недоліків апеляційної скарги - десять днів з дня отримання ухвали. На переконання колегії суддів, суд апеляційної інстанції у такому випадку позбавлений можливості продовжити цей строк, оскільки це свідчитиме про порушення граничного строку, встановленого законом, який суд, як зазначалося, не вправі продовжувати.

Окрім того, належних доказів неможливості сплатити судовий збір у межах встановленого строку скаржником не надано. При цьому, службова записка до фінансового департаменту про необхідність сплати судового збору не є підставою для продовження строку.

Також є необґрунтованим посилання на листи органу казначейства щодо призупинення операцій по рахунках у зв'язку із здійсненням процедури безспірного списання коштів.

Відповідно до пунктів 29, 30 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2011 року № 845 (далі - Порядок) у разі неможливості визначення кодів класифікації видатків бюджету або рахунків, з яких проводиться безспірне списання коштів, орган Казначейства не пізніше двох робочих днів з наступного робочого дня після надходження виконавчого документа надсилає до боржника або бюджетної установи, що здійснює централізоване обслуговування боржника, запит для встановлення відповідних даних із зазначенням строку надання відповіді.

На період встановлення даних, зазначених у пункті 29 цього Порядку, не проводяться платежі за платіжними дорученнями боржника або бюджетної установи щодо операцій, пов'язаних із централізованим обслуговуванням боржника, за всіма рахунками, кодами класифікації видатків бюджету, крім платежів, зазначених у пункті 25 цього Порядку.

Згідно пункту 25 Порядку безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку.

На час здійснення безспірного списання коштів проводяться платежі боржника: &? ;…&?і; із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору.

Отже, процедура безспірного списання коштів з рахунків державного органу не перешкоджає сплаті судового збору.

Таким чином, підстави для продовження скаржнику строку усунення недоліків апеляційної скарги - відсутні.

Щодо клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

Відповідно до частини першої статті 295 КАС апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною другою зазначеної статті передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Обґрунтовуючи наявність поважних причин пропуску строку оскарження відповідач посилається на те, що першу апеляційну скаргу було подано з дотриманням встановленого КАС десятиденного строку, проте, як вбачається з матеріалів справи, її було повернуто ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 04.07.2018 у зв'язку із відсутністю належних доказів на підтвердження повноважень представника.

Вказану ухвалу (про повернення першої апеляційної скарги) отримано скаржником 06.07.2018, що ним не заперечується. Не зважаючи на це, повторно апеляційну скаргу було подано більш як через місяць - 08.08.2018, що з урахуванням тридцятиденного строку апеляційного оскарження не може бути підставою для його поновлення.

Будь-яких доказів неможливості повторного звернення до суду апеляційної інстанції після отримання ухвали про повернення першої апеляційної скарги у межах розумного строку скаржником надано не було. Беручи до уваги сплив строків, визначених статтею 295 КАС, відповідач не навів будь-яких обставин, які об'єктивно перешкоджали йому у період з 06.07.2018 по 08.08.2018 повторно подати до суду належним чином оформлену апеляційну скаргу.

Таким чином, відповідачем, з урахуванням тридцятиденного строку апеляційного оскарження було порушено розумний строк подання повторної апеляційної скарги, будь-яких обставин, які перешкоджали повторному зверненню до суду у більш коротший термін скаржник не навів.

З огляду на це, підстави для задоволення клопотання скаржника про поновлення строку апеляційного оскарження відсутні.

Як зазначив Верховний Суд у постановах від 15 травня 2018 року по справі № 804/2979/17 та від 07 червня 2018 року по справі № 822/276/17, держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов'язків, встановлених нею ж.

Згідно частини другої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга, недоліки якої у встановлений судом строк усунуто не було, повертається скаржнику.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, у відкритті апеляційного провадження у даній справі слід відмовити, оскільки причини пропуску строку визнані судом неповажними, а апеляційну скаргу необхідно повернути, оскільки скаржником не було усунуто її недоліків.

Керуючись статтями 29, 30, 34, 169, 248, 256, 298 КАС, статтею 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суд

УХВАЛИВ:

Прийняти до провадження Шостого апеляційного адміністративного суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії разом з апеляційною скаргою Державної фіскальної служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 травня 2018 року.

Відмовити у задоволенні клопотань Державної фіскальної служби України про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги та про поновлення строку апеляційного оскарження.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної фіскальної служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 травня 2018 року.

Апеляційну скаргу Державної фіскальної служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 травня 2018 року повернути особі, яка її подала.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в частині повернення апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. В іншій частині ухвала не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя І.В. Федотов