Справа № 817/1629/18
Суддя: Друзенко Н.В.
Дата ухвалення: 2018-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

21 вересня 2018 року м. Рівне №817/1629/18

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Друзенко Н.В. за участю секретаря судового засідання Романчук В.В. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі: позивача: ОСОБА_1, представник ОСОБА_2, відповідача: представник не прибув,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доДепартаменту патрульної поліції Національної поліції України
визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування пункту 1 наказу №645 від 11.05.2018 про притягнення до дисциплінарної відповідальності, визнання протиправним та скасування наказу №475 від 16.05.2018 про звільнення позивача, поновлення на службі в Департаменті патрульної поліції Національної поліції України у м.Києві на посаді поліцейського роти №7 батальйону №1 полку №1, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 17.05.2018 по день фактичного поновлення на службі.

Ухвалою від 18.06.2018 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання 09.08.2018. Ухвалою від 19.06.2018 витребувано у Департаменту патрульної поліції Національної поліції України належним чином засвідчені копії: наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №645 від11.05.2018; наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №475 від16.05.2018; рапортів інспектора роти №2 батальйону №1 полку №1 УПП у м. Києві ДПП рядового поліції ОСОБА_3, інспектора роти № 4 батальйону №1 полку №1 УПП у м. Києві ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_4, інспектора роти №4 батальйону №1 полку №1 УПП у м. Києві ДПП рядового поліції ОСОБА_5

18.07.2018 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (а.с.39-47).

В підготовчому засіданні 09.08.2018 витребувано у Департаменту патрульної поліції Національної поліції України належним чином засвідчені копії рапортів інспектора роти №2 батальйону №1 полку №1 УПП у м.Києві ДПП рядового поліції ОСОБА_3, інспектора роти №4 батальйону №1 полку №1 УПП у м. Києві ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_4, інспектора роти №4 батальйону №1 полку №1 УПП у м. Києві ДПП рядового поліції ОСОБА_5, датованих 11.04.2018, адресованих начальнику УПП сержанту поліції ОСОБА_6, які по суті стосуються нічного чергування у відділі адміністративної практики 10.04.2018; витяги з журналів видачі зброї та інструктажу, які підтверджують той факт, що ОСОБА_1 в період нічного чергування з 10 на 11 квітня 2018 року мав табельну зброю; докази того, що відеокамера, на яку проводилася відеозйомка (запис якої долучено до відзиву) перебуває на балансі відповідача і видавалася для проведення відеофіксації з 10 на 11 квітня 2018 року гр.ОСОБА_7, а також будь-які докази, які б дозволили ідентифікувати дату такої відеозйомки. За клопотанням сторони позивача в судове засідання викликано свідка: інспектора роти №4 батальйону №1 полку №1 УПП у м.Києві ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_4.

Ухвалою від 09.08.2018 закрито підготовче провадження у справі, а розгляд справи по суті призначено у відкритому судовому засіданні на 21.08.2018.

В судовому засіданні 21.08.2018 оголошено перерву до 21.09.2018 в звязку клопотаннями позивача і відповідача про відкладення судового розгляду.

10.09.2018 на виконання вимог ухвали суду від 09.08.2018 Департаментом патрульної поліції Національної поліції України надано завірені матеріали службового розслідування та витяг з книги нарядів роти №7 батальйону №1 полку №1 УПП у м.Києві ДПП за 10.04.2018. З приводу інших витребовуваних судом доказів письмово пояснено, що рядовий поліції ОСОБА_3, лейтенант поліції ОСОБА_4 та рядовий поліції ОСОБА_5 11.04.2018 рапортів не складали. Що стосується відеофіксації, запис якої долучено до відзиву, то пояснено, що вона проводилася на особистий телефон лейтенанта поліції ОСОБА_7 (а.с.102-104).

11.09.2018 через відділ документального забезпечення суду надійшло клопотання представника відповідача, надіслане засобами поштового звязку, про виклик в судове засідання та допит свідків: ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (а.с.133-135).

В той же час, за правилами частини третьої статті 92 Кодексу адміністративного судочинства України, заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

Також в силу вимог частини другої статті 180 Кодексу адміністративного судочинства України питання про виклик у судове засідання свідків, суд вирішує у підготовчому засіданні.

З огляду на зазначене, суд, в порядку частини другої статі 167 Кодексу адміністративного судочинства України, залишив клопотання представника відповідача про виклик в судове засідання та допит свідків без розгляду.

В судове засідання 21.09.2018 відповідач участі свого представника не забезпечив. Причини неявки суду не повідомив. Про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином (а.с.101,132).

З огляду на вимоги статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, судом ухвалено проводити розгляд справи по суті за відсутності сторони відповідача.

В судовому засіданні 21.09.2018 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Згідно з позовною заявою, відповіддю на відзив та поясненнями позивача і його представника в судовому засіданні позовні вимоги ґрунтуються на тому, що в травні 2018 року позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення. Згідно з висновком службового розслідування причиною цьому слугував дисциплінарний проступок, що виразився у сні під час несення служби 11.04.2018. Позивач пояснив, що під час несення служби по охороні приміщення адміністративної практики УПП у м.Київ ним разом з трьома працівниками поліції здійснювався контрольно-пропускний режим в приміщенні УПП, покладені на нього обов'язки він виконував, в нічний час не спав, міг перебувати із заплющеними очима через погане самопочуття внаслідок отриманої травми. Крім того, ні висновку службового розслідування, ні матеріалів, зібраних в його процесі, позивачу на його рапорт надано не було. В ході службового розслідування комісією не опитано осіб, які перебували разом з позивачем на нічному чергуванні, таке службове розслідування призначалося 19.04.2018, а пояснення у позивача відібрані 12.04.2018. Загалом, службове розслідування проведено з порушенням вимог Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ №230 від 12.03.2013, а висновки службового розслідування є такими, що не відповідають дійсності. За наведеного сторона позивача доводила, що звільнення ОСОБА_1 є протиправним та незаконним; просила позов задовольнити повністю.

Згідно з відзивом на позов відповідач позовні вимоги не визнає. В обґрунтування заперечень зазначено, що факт сну позивача 11.04.2018 під час несення служби підтверджується відеозаписом працівників відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції у м.Києві ДПП. Даний факт свідчив про неналежне виконання позивачем вимог чинного законодавства та є таким, що негативно впливає на забезпечення виконання покладених на поліцію завдань, оскільки нівелює дотримання основних принципів діяльності поліції, а саме безперервності та законності. Сторона відповідача стверджувала, що діяла в межах, на підставі та у спосіб, визначений законодавством, а тому підстав для задоволення позову немає. За таких обставин, просила у задоволенні позову відмовити повністю.

Дослідженням письмових доказів по справі суд встановив наступне.

Згідно з наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 11.05.2018 за №645 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні вимог статті 12, пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 4, 7 частини 1 статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2006 за №3460, підпункту 1 пункту 2.1 розділу 2 Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2017 №4/1, підпункту 1 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.1.2016 №1179, підпунктів 1,2 частини 1 доручення УПП у м.Києві ДПП від 30.08.2017 частини 1 статті 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2006 №3460 вирішено поліцейського роти №7 батальйону №1 полку №1(з обслуговування правого берега) Управління патрульної поліції у м.Києві Департаменту патрульної поліції рядового поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції (а.с.66-67).

На цій підставі 16.05.2018 наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №475 о/с відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" з 17.06.2018 звільнено зі служби рядового поліції ОСОБА_1 поліцейського роти №7 батальйону №1 полку №1 (з обслуговування правого берега) Управління патрульної поліції у м.Києві (а.с.68).

В основу таких наказів лягли Висновки службового розслідування з метою встановлення причин та обставин порушення службової дисципліни поліцейським роти №7 батальйону №1 полку №1 (з обслуговування правого берега) Управління патрульної поліції у м.Києві Департаменту патрульної поліції рядовим поліції ОСОБА_1, що виразилось у сні під час несення служби 11.04.2018, затверджені начальником Департаменту патрульної поліції підполковником поліції ОСОБА_9 26.04.2018 (а.с.57-61).

Висновок складений Комісією у складі голови - начальника УПП у місті Києві ДПП сержанта поліції ОСОБА_6 та членів комісії: заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у м.Києві ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10, інспектора роти №7 батальйону №3 полку №1 (з обслуговування правого берега) УПП у м.Києві ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_11 24.04.2018 і у ньому констатовано, що 12.04.2018 до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у м.Києві ДПП надійшов рапорт від інспектора роти №3 батальйону №4 полку №2 (з обслуговування лівого берега) УПП у м.Києві ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_7 про те, що 11 квітня 2018 року екіпажом відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у м.Києві ДПП було здійснено перевірку особового складу, який задіяний по охороні адміністративної будівлі Управління патрульної поліції міста Києва за адресою: вул.Народного Ополчення, буд.9, в ході перевірки було виявлено поліцейського роти №7 батальйону №1 полку №1 (з обслуговування правого берега) УПП у м.Києві ДПП рядового поліції ОСОБА_1, який спав під час несення служби.

Комісія у Висновку вказала, що опитаний в ході службового розслідування рядовий поліції ОСОБА_1 пояснював, "що був задіяний по охороні приміщення адміністратив-ної практики УПП у м.Києві ДПП разом з іншими трьома інспекторами патрульної поліції, 10.04.2018 працівниками поліції, було здійснено контрольно-пропускний режим в приміщенні УПП у м.Києві ДПП. Охорона адміністративної будівлі здійснювалась згідно чинного законодавства та обовязків працівників УПП у м.Києві ДПП, які заступають по охороні та здійсненню пропускного режиму. Про себе поліцейський ОСОБА_1 може сказати, що він чергував без порушень, в нічний час не спав, а міг лише перебувати з закритими очима, так як почував себе недуже добре, тому що нещодавно отримав травму під час зайняття спортом."

Також у Висновку зазначено, що опитаний в ході службового розслідування лейтенант поліції ОСОБА_7 пояснював, що 11.04.2018 під час нічної зміни, перебуваючи у складі екіпажу відділу моніторингу та аналітичного забезпечення разом з старшим лейтенантом поліції ОСОБА_8, виявив рядового поліції ОСОБА_1, який спав під час несення служби на стільцях за стійкою адміністративної практики, в приміщення Управління патрульної поліції. Дану подію він зафіксував на відео і в ході службового розслідування комісія переглянула відеозапис з якого встановила наступне: "починається відеозапис та на 10 секунді відеозапису на стільцях за стійкою адміністративної практики лежить поліцейський роти №7 батальйону №1 полку №1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП ОСОБА_1 та спить, на 20 секунді відеозапис закінчується, проте поліцейський ОСОБА_1, так і не прокинувся."

За наведеного, Комісія зробила висновок, що обставини, зафіксовані на відеокамері лейтенантом поліції ОСОБА_7, підтверджують факт порушення службової дисципліни рядовим поліції ОСОБА_1, що виразилось у сні під час несення служби.

Також Комісія зауважила, що ОСОБА_1, має діюче дисциплінарне стягнення - сувору догану за аналогічне порушення службової дисципліни (сон під час несення служби), що свідчить на користь того, що він регулярно порушує службову дисципліну, безвідповідально відноситься до виконання службових обовязків, ігнорує вказівки керівництва і такі дії унеможливлюють подальше перебування його на службі в патрульній поліції.

Як свідчать долучені до відзиву на позов додатки, матеріали службового розслідування вміщують в себе 12 аркушів, 5 з яких - це сам Висновок. В решті, матеріали складаються з: рапорту лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 12.04.2018, адресованого Начальнику УПП у м.Києві ДПП України сержанту поліції ОСОБА_6 (а.с.50), доповідної записки заступника начальника УПП у м.Києві ДПП України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10 про призначення службового розслідування (без дати), адресованої начальнику ДПП підполковнику поліції ОСОБА_12О.(а.с.51), наказу №1808 від 19.04.2018 "Про призначення та проведення службового розслідування" (а.с.52), пояснень ОСОБА_7, які не містять ні дати їх написання, ні особи, яка такі пояснення відбирала (а.с.53), диску DVD-R (а.с.55), пояснень ОСОБА_1 від 12.04.2018, наданих лейтенанту поліції ОСОБА_11 (а.с.54), а також службової характеристики на ОСОБА_1, наданої командиром роти №7 старшим лейтенантом поліції ОСОБА_13 (без дати) (а.с.56).

Окремо слід зауважити, що відповідно до рапорту лейтенанта поліції ОСОБА_7, 11.04.2018 ним у складі екіпажу ВМАЗ під час перевірки інспекторів, які були задіяні на охорону адмінбудівлі УПП о 03:40 год. було виявлено не лише інспектора Садовського Д.В., який спав на стільцях за стійкою адмінпрактики, а й інспекторів Богданець В.А. та Куроченко М.О., які спали на стільцях за стійкою "Інформація" біля вхідних дверей, а також зафіксовано, що інспектор Торба П.В. самовільно залишив пост, не повідомивши про це чергового, тривалий час знаходився в кімнаті гуртожитку (а.с.105). Це, в свою чергу, слугувало і підставою для проведення службового розслідування відносно ОСОБА_5, ОСОБА_14 та ОСОБА_4 (наказ про призначення службового розслідування №1881 від 26.04.2018, наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності №758 від 04.06.2018) (а.с.105-126). Відповідно до цього, суд не бере до уваги письмові пояснення ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_15, ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_14 (а.с.108-117), позаяк вони були зібрані в ході зовсім іншого службового розслідування, яке не стосувалося ОСОБА_1

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 повідомив суду, що під час нічного чергування 11.04.2018 порушень не було, всі поліцейські, які перебували разом з ним під час чергування виконували обов'язки відповідно до закону і Конституції. При цьому, вказав, що не бачив, щоб хтось спав.11.04.2018 за результатами чергування писав рапорт, який здав до чергової частини.

Фотокопію такого рапорту було долучено до матеріалів справи позивачем (а.с.78) і свідок ОСОБА_4 підтвердив його написання, однак доказів отримання даного рапорту як і рапортів ОСОБА_5 та ОСОБА_14 (а.с.79-80) відповідачем суду не надано, а тому вони не можуть буті прийняті в якості доказів по справі.

В свою чергу, факт попереднього притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності згідно з наказом №92 від 22.01.2018 у вигляді суворої догани підтверджено матеріалами справи (а.с.61-62).

Також судом приймається до уваги службова характеристика на рядового поліції ОСОБА_1, видана командиром батальйону №1 полку №1 УПП у м.Києві ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_16 05.02.2018, відповідно до якої ОСОБА_1, зокрема, за час роботи в органах внутрішніх справ та патрульній поліції зарекомендував себе позитивно; З покладеними на нього обовязками справляється, при їх виконанні проявляє сумлінність та старанність, постійно працює над підвищенням свого професійного рівня; Вміло використовує свій робочий день, правильно розподіляє час та сили на виконання дорученої справи; Теоретично та практично підготовлений добре; При виконанні службових завдань присутня витримка, цілеспрямованість, уміння довести розпочату справу до логічного завершення; В складній обстановці орієнтується добре та завжди приймає вірні рішення щодо її вирішення; За характером спокійний, врівноважений, витриманий та розсудливий; По відношенню до громадян та товаришів по роботі ввічливий, тактовний, користується повагою серед колег по роботі; Не допускає порушень транспортної дисципліни (а.с.27).

Заслухавши пояснення осіб, які прибули в судове засідання, показання свідка, розглянувши заяви по суті справи, повно і всебічно з'ясувавши всі обставини адміністративної справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими у судовому засіданні доказами, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення повністю з огляду на таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає ОСОБА_2 України "Про Національну поліцію" №580-VIII від 02.07.2015.

Згідно з частиною першою статті 3 цього Закону у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, цим га іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до статті 19 цього Закону, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Пунктом 6 частини першої статті 77 цього Закону визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

28.12.2015 набрав чинності ОСОБА_2 України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію" №901-VІІІ від 23.12.2015, згідно з яким до набрання чинності Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" на поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ" №3460-IV від 22.02.2006.

Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України (далі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни, обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень.

Згідно зі статтею першою Дисциплінарного статуту, службова дисципліна це дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

А відповідно до статті другої - дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни, при цьому службова дисципліна в органах внутрішніх справ досягається дотриманням законності і статутного порядку.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: усне зауваження; зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну посадову відповідність; звільнення з посади; пониження в спеціальному званні на один ступінь; звільнення з органів внутрішніх справ.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, начальник призначає службове розслідування з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, має запропонувати надати порушнику письмові пояснення з приводу допущеного дисциплінарного проступку. Небажання особи рядового і начальницького складу, відносно якої проводиться службове розслідування, надавати пояснення не перешкоджає затвердженню висновку службового розслідування та накладенню дисциплінарного стягнення.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

Згідно зі статтею 16 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення накладається у строк до одного місяця з дня, коли про проступок стало відомо начальнику. У разі проведення за фактом учинення проступку службового розслідування, провадження в кримінальній справі або справі про адміністративне правопорушення на осіб рядового і начальницького складу дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше одного місяця з дня закінчення службового розслідування, провадження в кримінальній справі або справі про адміністративне правопорушення, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці.

На виконання статті 14 Дисциплінарного статуту, з метою упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ наказом МВС України №230 від 12.03.2013 затверджена Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України (далі - Інструкція).

В силу вимог пункту 2.2 Інструкції підставами для проведення службового розслідування є порушення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України (далі РНС) службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, повязані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Відповідно до пункту 2.2.1 Інструкції службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником у разі невиконання або неналежного виконання особами РНС під час службової діяльності вимог чинного законодавства, що призвело до порушення прав та законних інтересів громадян або негативно вплинуло на забезпечення виконання покладених на ОВС завдань з охорони громадського порядку, боротьби зі злочинністю.

Відповідно до пунктів 2.5 та 2.6 Інструкції підстави для призначення службового розслідування можуть міститися в службових документах осіб РНС, матеріалах перевірок, письмових зверненнях громадян України, осіб без громадянства та іноземців, депутатських запитах та зверненнях народних депутатів України, повідомленнях уповноважених органів досудового розслідування, заявах і повідомленнях інших правоохоронних органів, підприємств, установ і організацій незалежно від їх підпорядкування і форм власності, об'єднань громадян, засобів масової інформації або в інших документах, отриманих в установленому законодавством України порядку. Підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника.

В силу положень підпункту 6.2.1 Інструкції виконавець (голова, члени комісії) з метою забезпечення повного, всебічного і об'єктивного дослідження обставин подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, має право, зокрема, викликати осіб РНС, стосовно яких проводиться службове розслідування, а також інших працівників ОВС, інших осіб (за їх згодою), які обізнані або мають відношення до обставин, що стали підставою для призначення службового розслідування, й одержувати від них письмове пояснення, форма якого наведена в додатку до цієї Інструкції, або усні пояснення, а також документи, які стосуються службового розслідування; проводити одночасні опитування осіб, у поясненнях яких про обставини порушення є суттєві розбіжності. Одночасне опитування проводиться за згодою опитуваних осіб, про його проведення складається довідка; здійснювати фіксацію технічними засобами за згодою особи, з якою проводиться бесіда, її усних пояснень. Така згода оформлюється в письмовому вигляді, підписується опитуваним та приєднується до матеріалів службового розслідування.

Обов'язки виконавця (голови, членів комісії) визначені підпунктом 6.2.2 Інструкції, відповідно до якого він зобовязаний: дотримуватися вимог законодавства при проведенні службового розслідування, уживати необхідних заходів щодо недопущення порушення прав та законних інтересів учасників службового розслідування; доповідати начальнику, який призначив службове розслідування, про виявлені порушення законодавства, вимог нормативно-правових актів, а також інші недоліки. Виявляти та досліджувати причини і умови, що сприяли скоєному дисциплінарному проступку, готувати пропозиції щодо їх усунення; у разі відмови опитуваної особи надати пояснення в обовязковому порядку документально засвідчити таку відмову складанням акта. Акт засвідчується підписами не менше двох осіб, одна з яких обовязково повинна бути виконавцем. Акт у триденний строк з моменту складання в установленому порядку реєструється в канцелярії (секретаріаті) за місцем проходження служби виконавця, а в разі неможливості - в органі (підрозділі) внутрішніх справ, працівник якого допустив порушення, після чого вказаний акт приєднується до матеріалів службового розслідування; у разі встановлення під час проведення службового розслідування ознак кримінального чи адміністративного правопорушення негайно доповідати про це відповідному начальнику для вирішення питання про передачу матеріалів до компетентних органів для прийняття рішення згідно з вимогами законодавства; у разі виявлення в особи РНС, службових приміщеннях, у службовому автотранспорті предметів, речей, лікарських препаратів тощо, обіг яких згідно із законодавством заборонено або обмежено, а також предметів та речей, які надалі можуть стати речовими доказами, інформувати про це компетентні органи для документування та подальшого збереження доказової бази, з одночасним повідомленням про це начальника, який призначив службове розслідування; у встановлений строк підготувати та подати на розгляд і затвердження начальнику, який призначив службове розслідування, висновок, підготовлений за його результатами; після затвердження висновку службового розслідування за письмово оформленим бажанням особи РНС, стосовно якої проводилося службове розслідування, знайомити її із затвердженим висновком службового розслідування, а також з окремими матеріалами, зібраними в процесі його проведення в частині, яка її стосується, з дотриманням вимог законодавства; за дорученням начальника, який призначив службове розслідування, інформувати зацікавлених осіб на їх вимогу про його результати; здійснювати контроль за реалізацією викладених у висновку службового розслідування пропозицій та розроблених за результатами службового розслідування заходів, періодично інформувати начальника про хід усунення недоліків, які виявлені службовим розслідуванням; виконавець (голова, члени комісії), який (які) проводив (ли) службове розслідування, є відповідальним (и) за повноту, усебічність і об'єктивність висновку службового розслідування та не повинен (ні) допускати розголошення інформації, яка стосується службового розслідування.

Відповідно до пункту 5.2. Інструкції початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення. Відповідно до пункту 5.3 Інструкції завершення службового розслідування визначається датою затвердження начальником, який призначив службове розслідування, висновку за результатами службового розслідування. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин (п. 8.1. Інструкції).

В силу вимог пункту 6.3 Інструкції особа РНС, стосовно якої проводиться службове розслідування має права: отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування; брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі давати усні чи письмові пояснення, робити заяви, в установленому порядку подавати документи, які мають значення для проведення службового розслідування; висловлювати письмові зауваження щодо обєктивності та повноти проведення службового розслідування, дій або бездіяльності службової особи (осіб), яка (і) його проводить (ять); відмовлятися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім'ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, у частині, яка її стосується, крім випадків, визначених законодавством України; оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки і в порядку, що визначені законодавством України. Забороняється затверджувати висновок службового розслідування без отримання від особи РНС письмового пояснення або за відсутності акта про її відмову в наданні письмового пояснення. Небажання особи РНС, відносно якої проводиться службове розслідування, надавати пояснення не перешкоджає затвердженню висновку службового розслідування та накладенню дисциплінарного стягнення.

Всупереч наведеному Висновок службового розслідування з метою встановлення причин та обставин порушення службової дисципліни поліцейським роти №7 батальйону №1 полку №1 (з обслуговування правого берега) Управління патрульної поліції у м.Києві Департаменту патрульної поліції рядовим поліції ОСОБА_1, що виразилось у сні під час несення служби 11.04.2018, затверджений начальником Департаменту патрульної поліції підполковником поліції ОСОБА_9 26.04.2018 без отримання від рядового поліції ОСОБА_1 письмового пояснення та за відсутності акта про його відмову в наданні письмового пояснення.

При цьому, письмові пояснення ОСОБА_1 від 12.04.2018 не можуть вважатися поясненнями по суті службового розслідування, позаяк вони надані до початку такого службового розслідування, яке призначено наказом №1808 від 19.04.2018.

Окрім цього вищевказане службове розслідування взагалі не забезпечило повного, всебічного і об'єктивного дослідження обставин подій, що стали підставою для призначення службового розслідування.

Комісією не була опитана ні сама особа, стосовно якої проводилося службове розслідування, ні інші особи РНС, які обізнані або мають відношення до обставин, що стали підставою для призначення службового розслідування, зокрема, ОСОБА_8, ОСОБА_15, ОСОБА_5, ОСОБА_4 та ОСОБА_14 І від жодної з таких осіб, в рамках службового розслідування, призначеного наказом №1808 від 19.04.2018, не було одержано письмове або усне пояснення.

Не було одержано під час службового розслідування і документів, які його стосуються, зокрема книги нарядів роти №7. Це, в свою чергу, породило висновки про те, що заступивши на службу з табельною зброєю та допустивши сон під час несення служби, позивач поставив у небезпеку заволодіння своєю табельною зброєю, оскільки не контролював наявність останньої у кобурі, що могло призвести до негативних та трагічних наслідків. Разом з тим, згідно з наданим на вимогу суду витягом з книги нарядів відповідної роти, до складу якої входив позивач, 10.04.2018 ОСОБА_1 заступав на службу без зброї (а.с.127-129).

Фактично Висновок службового розслідування базується лише на поясненнях ОСОБА_7, які не містять ні дати їх написання, ні особи, яка такі пояснення відбирала (а.с.53) та на відеоінформації, що міститься на диску DVD-R (а.с.55).

Разом з тим, відеозапис, який покладений в основу висновку службового розслідування від 26.04.2018, долучений до матеріалів справи та досліджений судом, не є належним і допустимим доказом. Фактично відео триває всього 10 секунд, під час яких ОСОБА_1 лежить на стільцях із закритими очима. При цьому, з відео абсолютно не зрозуміло, коли проводилася зйомка, за яких умов та в якому приміщенні. ОСОБА_1, якщо він спав, навіть не розбудили, і на предмет сну під час нічного чергування 11.04.2018 не опитали.

Таким чином, Висновок службового розслідування є абсолютно необєктивним, поверховим та бездоказовим.

В той же час, суд звертає увагу на те, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, які свідчать про його низькі морально-ділові якості, суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв'язку між ним і дією порушника дисципліни.

Фактично службовим розслідування взагалі не встановлено наявність у діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку, позаяк обєктивно не доведено ні наявності самої протиправної поведінки, ні тим більше, шкідливих наслідків та причинного зв'язку між ними. У Висновку відсутня аргументація з приводу того, яким чином діяння ОСОБА_1, якщо таке і мало місце, негативно вплинуло на забезпечення виконання покладених на поліцію завдань з охорони громадського порядку, боротьби зі злочинністю.

Всупереч вимог Інструкції Комісією не виявлено та не досліджено причини і умови, що сприяли скоєному дисциплінарному проступку. А відповідно, відсутні, і будь-які пропозиції щодо їх усунення.

Відсутня і сама мотивація вибору виду дисциплінарного стягнення, хоча за правилами частини пятнадцятої статті 14 Дисциплінарного статуту, звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Також всупереч вимог Інструкції, після затвердження висновку службового розслідування, не зважаючи на наявність рапорту ОСОБА_1 від 17.05.2018 (а.с.26), його не було ознайомлено із висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення.

Водночас, суд звертає, що відповідно до частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

При застосуванні до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, тяжкість проступку, якщо такий взагалі мав місце, врахована не була, як і ставлення ОСОБА_1 до виконання службових обов'язків. Окремо суд зауважує на існування двох різних службових характеристик на позивача (а.с.27, 56), при тому, що долучена до матеріалів службового розслідування менш позитивна характеристика не містить дати її складання.

Зважаючи на встановлені в ході розгляду обставини справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що Департамент патрульної поліції Національної поліції України, приймаючи наказ №645 від 11.05.2018 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та наказ №475 від 16.05.2018 про його звільнення, діяв не на підставі, не в межах та не у спосіб, передбачені чинним законодавством, а вказані накази не відповідають критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, встановленим в частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства, порушують права та законні свободи позивача, які підлягають до судового захисту шляхом скасування відповідних рішень суб'єкта владних повноважень та шлязхом поновлення позивача на службі.

Що стосується позовної вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, то суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 235 Кодексу законів про працю України встановлено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу слід обчислювати відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №100 від 08.02.1995 року. Вказаним Порядком визначено, що середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов'язана відповідна виплата.

Відповідно до пункту 6 Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженого наказом МВС України №260 від 06.04.2016, поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв'язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення. Згідно з пунктом 9 вказаного Порядку, при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Таким чином грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

Судом встановлено, що загальна тривалість вимушеного прогулу позивача, який утворився внаслідок винесення протиправного наказу відповідача про звільнення, необхідно обраховувати з 17.05.2018 (дата звільнення) по 21.09.2018 (день винесення рішення суду).

Відповідно до довідки Департаменту патрульної поліції №959 від 04.06.2018 (а.с.138), загальна сума доходу за два місяці, що передували даті звільнення позивача, тобто за березень, квітень 2018 року склала 10456,85 грн. + 6885,48 грн. = 17342,33 грн. Відповідно, середньоденне грошове утримання позивача склало 17342,33 грн.: 61 день = 284,30 грн.

Календарна кількість днів вимушеного прогулу з 17.05.2018 по 21.09.2018 (15+ 30+31+31+21) становить 128.

Таким чином, з урахуванням кількості днів вимушеного прогулу за період з 17.05.2018 по 21.09.2018, розмір грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, що підлягає виплаті позивачу складає: 284,30 грн./день х 128 днів = 36390,40 грн.

За правилами частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби та про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць,- виконуються негайно. В свою чергу, середньомісячне грошове утримання позивача складає 284,30 грн./день х 30 днів = 8529,00 грн.

За усього вищенаведеного, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають до задоволення повністю.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору в силу вимог пункту 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011, а доказів понесення інших витрат суду не подано, підстави для застосування статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні. Повернення ж надмірно або безпідставно сплаченої суми судового збору за правилами статті 7 Закону України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011 здійснюється лише за клопотанням особи, яка його сплатила.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, АДРЕСА_1, 35312) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (, вул. Ф.Ернста, 3, м.Київ,03048) задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 Наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №645 від 11.05.2018 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського роти № 7 батальйону № 1 полку № 1 (з обслуговування правого берега) Управління патрульної поліції в місті Києві Департаменту патрульної поліції рядового поліції ОСОБА_1.

Визнати протиправним та скасувати Наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №475 о/с від 16.05.2018 року про звільнення поліцейського роти № 7 батальйону № 1 полку № 1 (з обслуговування правого берега) Управління патрульної поліції в місті Києві Департаменту патрульної поліції рядового поліції ОСОБА_1.

Поновити ОСОБА_1 на службі в Управлінні патрульної поліції в місті Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на посаді поліцейського роти № 7 батальйону № 1 полку № 1 з 17.05.2018.

Стягнути з Управління патрульної поліції в місті Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 17 травня 2018 року по день винесення судового рішення в сумі 36390,40 грн. (сума зазначена без урахування обовязкових утримань).

Рішення суду в частині поновлення на посаді та присудження виплати грошового забезпечення у межах суми стягнення за один місяць, тобто в розмірі 8529, грн. (сума зазначена без урахування обовязкових утримань),звернути до негайного виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 01 жовтня 2018 року.

Суддя Друзенко Н.В.