Справа № 1840/2595/18
Суддя: Н.В. Савицька
Дата ухвалення: 2018-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 жовтня 2018 р. Справа № 1840/2595/18
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Савицької Н.В.,
за участю секретаря судового засідання - Веріч А.І.,
представника позивача - ОСОБА_1,
представника відповідача - ОСОБА_2,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Суми в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу №1840/2595/18 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Агротрейд НД" до Сумської митниці ДФС про скасування рішень та зобов'язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернулося товариство з обмеженою відповідальністю "Агротрейд НД" з позовом до Сумської митниці ДФС, і просить суд:
- зобов'язати Сумську митницю ДФС здійснити митне оформлення товару за кодом товару Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності - 3105 60 00 00 в митних деклараціях № UA805150/2018/001223 від 30.05.2018, №UA805150/2018/001280 від 12.06.2018, №UA805150/2018/001300 від 14.06.2018, №UA805150/2018/001283 від 13.06.2018, №UA805150/2018/001285 від 13.06.2018, №UA805150/2018/001290 від 13.06.2018, №UA805150/2018/001292 від 13.06.2018, №UA805150/2018/001281 від 13.06.2018, №UA805150/2018/001293 від 13.06.2018, №UA805150/2018/001296 від 14.06.2018, №UA805150/2018/001421 від 05.07.2018, №UA805150/2018/001436 від 09.07.2018, №UA805150/2018/001454 від 11.07.2018, №UA805150/2018/001479 від 16.07.2018.
Свої вимоги мотивує тим, що при прийнятті оскаржуваних рішень про визначення коду товару, відповідачем було проігноровано обовязковість використання правила 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД для кодифікації товарів в підпозиціях. Вважає, що відповідно до правила 6 для юридичних цілей класифікація товарів повинна була здійснюватись відповідно до приміток, які стосуються цих підпозицій, зокрема до товарних категорій 3105 20 10 і 3105 20 90 (підпозицій другого рівня) розділ 31 «Добрива», що містить додаткові пояснення, а саме: вираз "із вмістом трьох поживних елементів: азоту, фосфору та калію" в поясненнях до товарної позиції 3105 означає, що зазначені елементи присутні у достатній кількості, щоб виконувати реальну удобрювальну дію, а не бути просто домішками.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 12.07.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі. Ухвалено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала і просила позов задовольнити з підстав, викладених у позові, відповіді на відзив та додатковия поясненнях по справі. Додатково зазначила про те, що зміна коду товару, що призвела до додаткового донарахування митних платежів, за умови відсутності норм діючого законодавства щодо визначення рівня достатньої кількості елементів, щобвиконувати реальну удобрювальну дію, а не бути просто домішками, є порушенням принципу верховенства права, що привела до безпідставного позбавлення майна.
Представник відповідача позовні вимоги не визнав і у задоволенні позову просив відмовити з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву та запереченнях на відповідь на відзив. В обґрунтування заперечень також зазначив, що класифікацію мінерального добрива необхідно здійснювати відповідно до приміток до розділу VI "Продукція хімічної та пов'язаних з нею галузей промисловості", приміток до групи 31, пояснень до УКТ ЗЕД, та назви товарної позиції 3105 (ОСОБА_2 мінеральні або хімічні із вмістом двох чи трьох поживних елементів: азоту, фосфору та калію; інші добрива; товари цієї групи у таблетках чи аналогічних формах або в упаковках масою брутто не більш як 10 кг.),а не згідно пояснень до товарної позиції 3105 на які посилається позивач. Крім того, звертав увагу суду на те, що враховуючи норми ст. 69, 357 МК України лише висновки спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, яким є Департамент податкових та митних експертиз ДФС, є належними та допустимими доказами для суду та для визначення коду УКТ ЗЕД.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні матеріали справи, заяви по суті справи та додаткові пояснення сторін, з'ясувавши всі фактичні обставини справи та обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов є необґрунтованим і не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Під час розгляду справи судом встановлено, що ТОВ "Агротрейд НД" 16.04.2018 до митного оформлення подано МД №UА805150/2018/000880. У звязку зі спрацюванням профілів ризику 107-3, 108-3, 905-3 та з метою визначення характеристик товару, що впливає на класифікацію "вміст сумарної масової частки нітратного і амонійного азоту у перерахунку на азот у сухій речовині" прийнято Рішення про проведення досліджень у Дніпровському відділі з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС (реєстраційний № 15/15/67 від 16.04.2018, а.с. 117, том 2). Цього ж дня проведено відбір проб, підготовлено копії документів та запит № 13 від 17.04.2018 направлено до митної лабораторії. Товари були випущені у вільний обіг 16.04.2018 за тимчасовою декларацією № UА805150/2018/000885.
30.05.2018 було подано та оформлено митну декларацію, додаткову до тимчасової №UА805150/2018/001223 з урахуванням прийнятого класифікаційного рішення.
Судом також встановлено, що позивачем 04.05.2018 до митного оформлення подано МД № UА805150/2018/001076. У звязку зі спрацюванням профілів ризику 000, 111-5 та з метою визначення характеристик товару, що впливає на класифікацію "вміст сумарної масової частки нітратного і амонійного азоту у перерахунку на азот у сухій речовині" прийнято Рішення про проведення досліджень в Управлінні експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції ДПМЕ ДФС (реєстраційний № 16/16/67 від 04.05.2018, (а.с.118, том 2). Цього ж дня проведено відбір проб, підготовлено копії документів та запит № 14 від 05.05.2018 і направлено до митної лабораторії. Товари були випущені у вільний обіг 04.05.2018 за тимчасовою декларацією № UА805150/2018/001087.
Не погоджуючись із прийнятими Сумською митницею ДФС класифікаційними рішеннями від 23.04.2018 та 12.06.2018, ТОВ "Агротрейд НД" звернулось із даним позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.
Згідно із пунктом 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На думку суду, відповідач довів правомірність оскаржуваних в даній справі рішень, з огляду на таке.
В Україні для класифікації товарів використовують Українську класифікацію товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД), яку розроблено на виконання Україною своїх міжнародних зобовязань, а саме положень Міжнародної конвенції про Гармонізовану Систему опису та кодування товарів (далі - Конвенція), Договірною стороною якої Україна стала згідно з Указом Президента України від 17.05.2002 №466/2002 "Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів", з набуттям усіх прав та зобовязань, передбачених статтями Конвенції.
УКТ ЗЕД побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів (далі - ГС) версії 2012 року і встановлена Законом України від 19.09.2013 № 584-VІІ "Про Митний тариф України".
З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТ ЗЕД, побудовані на основі Пояснень до ГС версії 2012 та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу і затверджені наказом Державної фіскальної Служби України від 09.06.2015 № 401.
Так, згідно з Правилом 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, затверджених Законом України від 19.09.2013 584-VІІ "Про Митний тариф України", (далі ОПІ) класифікація товарів для юридичних цілей в УКТ ЗЕД здійснюється відповідно до приміток до розділів та груп та назв товарних позицій в УКТ ЗЕД.
Згідно з частинами першою, другою, четвертою, сьомою та восьмою статті 69 Митного кодексу України (далі - Кодекс) товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто, у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.
Відповідно до Митного кодексу України органи доходів і зборів під час проведення контролю правильності класифікації товарів мають право відбирати проби (зразки) товарів для проведення митної експертизи (статті 356, 357 Кодексу).
Так, відповідно до частини 1 статті 356 Митного кодексу України встановлено, що взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для:
1) класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД;
2) перевірки задекларованої митної вартості товарів;
3) встановлення країни походження товарів;
4) встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин;
5) встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність;
6) встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об'єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону.
Частиною 2 вказаної статті передбачено, що взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами органу доходів і зборів на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього органу доходів і зборів або особи, яка виконує його обов'язки.
На виконання та в порядку визначеному зазначеними нормами Митного кодексу України, начальником митного поста "Конотоп" Сумської митниці ДФС ОСОБА_3 прийнято письмове вмотивоване рішення про взяття проб (зразків) товарів від 16.04.2018 №15/15/67 та від 04.05.2018 № 16/16/67, що оформлювались субєктом ЗЕД ТОВ "Агротрейд НД" за митною декларацією типу ІМ 40 ДЕ №UA805150/2018/000880 від 16.04.2018 та митною декларацією типу ІМ 40 ДЕ № UA805150/2018/001076 від 04.05.2018 для проведення досліджень з метою визначення характеристик товару, що впливає на класифікацію вміст сумарної масової частки нітратного і амонійного азоту у перерахунку на азот у сухій речовині.
Слід зазначити, що положеннями статті 356 Митного кодексу не передбачено жодних норм які б зобовязували митний орган направляти вищевказане письмове рішення керівника декларанту. А відтак, зазначення позивачем у позові про порушення допущені митним органом порядку взяття проб для проведення експертного дослідження є безпідставними та необгрунтованими.
Крім того, Порядок здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 31.07.2018 № 684 (далі Порядок) розроблено з метою забезпечення вибірковості митного контролю шляхом застосування системи управління ризиками, поліпшення ефективності роботи Державної фіскальної служби України (далі - ДФС) під час митного контролю та митного оформлення за рахунок застосування методів управління ризиками, у тому числі аналізу ризиків із використанням інформаційних технологій.
Цей Порядок встановлює єдиний підхід до здійснення органами ДФС (їх структурними підрозділами) аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю.
Згідно даного Порядку визначено, що профіль ризику - опис будь-якого набору ризиків, у тому числі визначених комбінацій індикаторів ризику, що є результатом збору, аналізу та систематизації інформації.
Згідно п. 1 розділу VII Порядку встановлено, що за результатами оцінки ризику у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, у тому числі за результатами контролю із застосуванням СУР, що здійснюється відповідно до статті 337 Митного кодексу України, митниці (митні пости) ДФС обирають форми та обсяги митного контролю.
При цьому формується перелік митних формальностей, визначених за результатами застосування зазначених у пункті 10 розділу І цього Порядку інструментів з управління ризиками (далі - Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР).
При застосуванні АСМО або іншого ПІК ДФС для митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР формується за допомогою інформаційних технологій, за результатами автоматизованого контролю із застосуванням СУР, а також доповнюється/коригується митницею (митним постом) ДФС за результатами проведення комбінованого та/або неавтоматизованого контролю із застосуванням СУР шляхом оцінки ризику відповідно до документальних профілів ризику, орієнтувань, переліків індикаторів ризику, методичних рекомендацій, у тому числі за результатами аналізу поданих для митного контролю документів (їх копій), відомостей, результатів застосування технічних засобів митного контролю, а також на підставі вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів.
Пунктами 3, 4 розділу VII Порядку встановлено, що форми та обсяги контролю, визначені в Переліку митних формальностей за результатами застосування СУР, виконуються посадовими особами митниці (митних постів) ДФС при проведенні митного контролю та митного оформлення з урахуванням виду митної формальності та повідомлення до митної формальності, а також відповідно до вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів.
Посадові особи митниці (митного поста) ДФС, які здійснюють митний контроль та митне оформлення у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, в обов'язковому порядку переглядають сформований за допомогою інформаційних технологій Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР та доповнюють/коригують Перелік митних формальностей за результатами проведення комбінованого та/або неавтоматизованого контролю із застосуванням СУР шляхом оцінки ризику відповідно до документальних профілів ризику, орієнтувань, переліків індикаторів ризику, методичних рекомендацій, у тому числі за результатами аналізу поданих для митного контролю документів (їх копій), відомостей, результатів застосування технічних засобів митного контролю, а також на підставі вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів.
А відтак, при поданні до митного оформлення вищевказаних митних декларацій спрацювали наступні профілі ризику:
107-3 контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД;
108-3 витребування документів, які підтверджують коди товарів згідно з УКТ ЗЕД;
111-5 перевірка правильності справляння митних платежів, контроль правильності обчислення, своєчасності та повноти їх сплати;
905-3 взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД.
Відтак, з метою визначення характеристик товару, що впливає на класифікацію вміст сумарної масової частки нітратного і амонійного азоту у перерахунку на азот у сухій речовині відповідачем були прийняті Рішення про відібрання проб (зразків) для проведення досліджень у відповідних експертних установах.
Згідно отриманої на вказані запити відповіді від 30.07.2018 за № 4955/7/94-94-55-03-01-11, відповідно до положень статті 5 Закону України "Про акредитацію органів з оцінки відповідності" акредитація випробувальної лабораторії є добровільною. Таким чином, сфера її акредитації не є вичерпним переліком досліджень, які вона може здійснювати.
На теперішній час ДПМЕ ДФС має експертні можливості проведення досліджень мінеральних добрив товарної позиції 3105 УКТ ЗЕД.
Дослідження мінеральних добрив експертами ДРМЕ ДФС було здійснено за методом згідно із національним стандартом ДСТУ ІБО 5315:2003 "ОСОБА_2. Визначення загального вмісту азоту. Тетрометричний метод після дистилювання (ISO 5315:1984, IDT)".
Зазначений національний стандарт є прямим впровадженням міжнародного стандарту ISO 5315:1984. Таким чином, використання цього стандарту відповідає чинним вимогам щодо заміщення стандартів колишнього СРСР міжнародними нормативно-правовими документами (а.с.119).
Щодо висновку незалежного експерта, до якого звернувся позивач, а саме ДП "Сумський державний науково-дослідний інститут мінеральних добрив і пігментів" (а.с.151-154, том 1), щодо відсутності підстав для зміни класифікації товару, то слід зазначити наступне.
Відповідно до частини 2 статті 69 Митного кодексу органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
Частинами 7,8 статті 69 Митного кодексу України встановлено, що рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер,
А відтак, висновок ДП "Сумський державний науково-дослідний інститут мінеральних добрив і пігментів" від 27.06.2018 носить лише інформаційний або довідковий характер і не є обовязковим для врахування при визначення коду УКТ ЗЕД.
Більш того, висновок вищевказаної експертної установи складений 27.06.2018, а тому при винесенні оскаржуваних рішень про визначення коду товару від 23.04.2018 та 12.06.2018 взагалі не міг бути врахований митним органом.
Крім того, висновок ДП "Сумський державний науково-дослідний інститут мінеральних добрив і пігментів" був складений на підставі розгляду наданих матеріалів та аналізу вітчизняної законодавчої бази, а тому не може розглядатися судом як доказ на підтвердження позиції позивача.
Щодо висновку наукової експертизи Національного наукового центру "Інституту ґрунтознавства та агрохімії імені ОСОБА_4", то він також не спростовує наявність азоту у мінеральному добриві поданому до митного оформлення (а.с.165-168, том 2).
Крім того, як вбачається з висновку, проводилась лише наукова експертиза висновків Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень ДПМЕ ДФС та висновку ДПМЕ ДФС, рішень Сумської митниці ДФС про визначення коду товару, ГОСТ 4.77-82, ДСТУ ISO7851:2017, Регламент ЕС №2003/2003, Fertilizers Regulations. Canada. 1979, Техніческий регламент "Минеральные удобрения. Основные требования", Молдова, 2012 (а.с..
Тобто, практичної експертизи визначення кількості азоту, який здійснює реальну удобрювальну дію не проводилось, висновки інституту грунтуються на Европейських та міжнародних документах, згоду на обов'язковість яких ВРУ не надавалось.
Відтак, враховуючи норми ст. 69, 357 МК України суд доходить висновку про те, що лише висновки спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, яким є Департамент податкових та митних експертиз ДФС, є належними та допустимими доказами для суду та для визначення коду УКТ ЗЕД.
Так, згідно з УКТ ЗЕД добрива мінеральні або хімічні із вмістом двох чи трьох поживних елементів: азоту, фосфору та калію, включаються до товарної позиції 3105. Відповідно до назви у даній товарній позиції класифікуються: "ОСОБА_2 мінеральні або хімічні із вмістом двох чи трьох поживних елементів: азоту, фосфору та калію; інші добрива; товари цієї групи у таблетках чи аналогічних формах або в упаковках масою брутто не більш як 10 кг".
Визначена масова частка загального азоту (в амонійній формі) в перерахунку на сухий безводний продукт становить 1,06+0,02%.
Закон України від 19.09.2013 № 584-VІІ «Митний тариф України» передбачає, що до товарної підпозиції 310520 відносяться добрива мінеральні або хімічні із вмістом трьох поживних елементів: азоту, фосфору та калію. У даному товарному угрупуванні, в залежності від вмісту азоту, добрива класифікуються у наступних товарних підкатегоріях:
НОМЕР_3 - із вмістом азоту більш як 10 мас.% у перерахунку на сухий безводний продукт;
Тобто, вказаним законом не встановлено вимоги до мінімального вмісту азоту для товарної позиції 3105.
Враховуючи той факт, що замість заявлених у товарі "ОСОБА_2 фосфорно-калійне РК 5:55..." двох поживних елементів виявлено три, Сумською митницею ДФС обгрунтовано прийнято рішення направити зразки з наступної партії товару до іншого експертного підрозділу Департаменту податкових та митних експертиз ДФС.
Так, Митним постом "Конотоп" Сумської митниці ДФС направлено запит від 05.05.2018 за №14 на адресу Управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції Департаменту податкових та митних експертиз ДФС про проведення досліджень зразків товару "ОСОБА_2 фосфорно-калійне РК 5:55...".
Згідно з УКТ ЗЕД добрива мінеральні або хімічні із вмістом двох чи трьох поживних елементів: азоту, фосфору та калію, включаються до товарної позиції 3105. Відповідно до назви у даній товарній позиції класифікуються: "ОСОБА_2 мінеральні або хімічні із вмістом двох чи трьох поживних елементів: азоту, фосфору та калію; інші добрива; товари цієї групи у таблетках чи аналогічних формах або в упаковках масою брутто не більш як 10 кг".
У складі проби виявлено: хлор, калій, фосфор, кремній, магній, сірку, залізо та азот в амонійній формі.
Визначена масові частки наступних елементів в перерахунку на суху речовину:
- калію в перерахунку на К2О - 52,6%;
- фосфору в перерахунку на Р2О5 - 4,86%;
- аміакового (амонійного) азоту - 1,3%.
У додаткових поясненнях до товарних категорій: 31052010 і 31052090 зазначено, що вираз "із вмістом трьох поживних елементів: азоту, фосфору та калію" означає, що зазначені елементи присутні у достатній кількості, щоб виконувати реальну удобрювальну дію, а не бути просто домішками.
Як вже зазначалося вище, Закон України від 19.09.2013 № 584-VІІ "Митний тариф України" передбачає, що до товарної підпозиції 310520 відносяться добрива мінеральні або хімічні із вмістом трьох поживних елементів: азоту, фосфору та калію. У даному товарному угрупуванню, в залежності від вмісту азоту, добрива класифікуються у наступних товарних підкатегоріях:
НОМЕР_3 - із вмістом азоту більш як 10 мас.% у перерахунку на сухий безводний продукт;
Даним законом не встановлено вимоги до мінімального вмісту азоту для товарної позиції 3105.
Посилання позивача у позовній заяві на частину 2 статті 7 Митного кодексу України в частині, "що за відсутності національних визначень товару необхідно керуватися міжнародними документами", є необгрунтованим.
Так, у частині 2 статті 7 Митного кодексу України зазначено: "Державна митна справа здійснюється з додержанням прийнятих у міжнародній практиці форм декларування товарів, методів визначення митної вартості товарів, систем класифікації та кодування товарів та системи митної статистики, інших загальновизнаних у світі норм і стандартів".
Крім того, відповідно до частини 1, статті 1 Митного кодексу України встановлено, що законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Стосовно посилання представника позивача на вимоги Регламенту Європейського Парламенту та Ради (ЄС) № 2003/2003 від 13.10.2003 (далі - Регламент), суд зазначає наступне.
1. У статті 1 глави 1 Регламенту зазначено: "Цей регламент стосується продуктів, які розміщуються на ринку як добрива, позначені як «добрива ЄС".
2. У вступній частині Регламенту вказано наступне: "(2) Зміст законодавства Співтовариства щодо добрив є дуже технічним. Таким чином, Регламент є найбільш відповідним правовим інструментом, оскільки він накладає безпосередньо на виробників чіткі вимоги, які повинні виконуватися одночасно та в однаковий спосіб у межах Співтовариства".
У статті 3 глави 2 Регламенту зазначено: "ОСОБА_2, що належить до типу добрив, перелічених у Додатку І та відповідає вимогам, встановленим цим Регламентом, може вважатися "добривом Є". Позначення "добриво ЄС" не використовується для добрив, які не відповідають цьому Регламенту".
У Додатку І визначені наступні показники:
Мінімальний вміст поживних речовин (масова частка):
- для азотно-фосфорно-калієвих добрив: N - 3%; Р2О5 - 5%; К2О - 5%; для фосфорно-калієвих добрив: Р2О5 - 5%; К2О - 5%.
З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про те, що суб'єкт владних повноважень - Сумська митниця ДФС, приймаючи оскаржувані рішення про визначення коду товару, діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з дотриманням вимог, передбачених ч. 2 ст. 2 КАС України.
За наведених обставин позов ТОВ "Агротрейд НД" задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 22.10.2018.

Суддя Н.В. Савицька