Справа № 826/18434/16
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2018-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

18 жовтня 2018 року № 826/18434/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Пащенка К.С., суддів: Чудак О.М., Шейко Т.І., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про зобов'язання вчинити дії, визнання протиправними дій

та скасування наказу

представники позивача - ОСОБА_2;

сторін: відповідача - не з'явилися,

ВСТАНОВИВ:

24 листопада 2016 року до канцелярії Окружного адміністративного суду міста Києва від ОСОБА_1 (по тексту - позивач або ОСОБА_1) на розгляд суду надійшов адміністративний позов б/н від 21.11.2016 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач або ДАБІ України), у якому, з урахуванням заяви б/н від 13.06.2017 «Про уточнення позовних вимог», позивач просить суд:

визнати протиправними та скасувати результати перевірки Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області, що відображені в рішенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області від 09.11.2016 № 345 «Про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації»;

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області від 09.11.2016 № 366 про скасування реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт від 16.12.2015 № КС 02 та декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту від 26.01.2016 № КС 18.

На обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області проведено перевірку з порушенням «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, зокрема: позапланова перевірка об'єкта будівництва проведена поза межами тримісячного терміну, встановленого п. 7 вказаного Порядку; позивачу взагалі невідомо про проведення будь-якої перевірки, а в спірному рішенні навіть не вказується на підставі якої перевірки було ухвалене таке рішення; жоден із документів, наявність яких передбачено зазначеним Порядком, а саме: акт перевірки, протокол чи припис, до прийняття спірного рішення не складались та не підписувались. Позивачу копії таких документів особисто не вручались, як і не пропонувалось взяти участь у проведенні перевірки. Крім того, позивач вказує на помилковість висновку відповідача про те, що житловий будинок має міжквартирну стіну, в яку влаштовані вентиляційні канали, не розділений деформаційним температурним швом та протипожежною системою.

З викладеними позивачем в позові твердженнями Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області не погоджується та у своїх запереченнях № Б/Н від 13.06.2017 на позовну заяву відмітив, що позапланова перевірка на об'єкті «Будівництво двоквартирного житлового будинку на земельній ділянці за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Нові Петрівці, кадастровий номер - НОМЕР_2» проведена з дотриманням вимог «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553. Так, перевірка проведена на підставі звернення Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області № 1261 від 05.10.2016 та направлень для проведення позапланової перевірки від 17.10.2016, 08.11.2016, а також у присутності довіреної особи ОСОБА_1 В ході перевірки виявлено ряд порушень у сфері містобудівної діяльності, про що складено відповідний акт та внесено припис про усунення виявлених порушень. Виявлені перевіркою порушення свідчать про самочинність об'єкту будівництва та наведення недостовірних даних у зареєстрованому повідомленні про початок будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації, що у відповідності до чинного законодавства є підставою для скасування реєстрації такого повідомлення та декларації.

14.06.2017 представник позивача подав до суду додаткове обґрунтування адміністративного позову, у якому зазначає, що в дійсності жодних перевірок з виходом інспектора на спірний об'єкт будівництва не здійснювалось. Інспектор не оглядав спірний будинок, позивач та особа вказана в акті перевірки «як представник за дорученням» не були присутні при перевірці. В акті перевірки від 09.11.2016 зазначено, що в ході перевірки виявлено виконання будівельних робіт за адресою будівництва, що не відповідає дійсності. На момент проведення перевірки будівельні роботи вже були завершені, будинок введено в експлуатацію, більш того на той час будинок продано іншій особі згідно договору купівлі-продажу. На думку представника позивача, такі факти неможливо встановити в ході перевірки, що ще раз підтверджує її не проведення. Порушення вимог містобудівного законодавства, які, на думку відповідача, допустив ОСОБА_1, не відповідають дійсності. Будівництво було проведено на підставі будівельного паспорта та зареєстрованої декларації про початок будівельних робіт.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2017 (суддя Федорчук А.Б.) відкрито провадження в адміністративній справі № 826/18434/16 та призначено до судового розгляду.

Відповідно до розпорядження щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справ від 10.10.2017 № 4934 справу передано на розгляд судді Пащенку К.С.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.11.2017 (суддя Пащенко К.С.) справу прийнято до провадження та призначено до судового розгляду колегією у складі трьох суддів у судове засідання на 31.01.2018.

У судовому засіданні 31.01.2018 оголошено перерву до 21.03.2018 для надання позивачем доказів продажу земельних ділянок.

Представник позивача у судовому засіданні 21.03.2018 підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просив задовольнити позов. Окрім того, представник ОСОБА_1 подав клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Представник відповідача в судове засідання 21.03.2018 не з'явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлений належним чином, про причини неявки не сповістив.

Зважаючи на викладене, адміністративна справа, відповідно до ч. 3 ст. 194 та ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України (по тексту - КАС України), розглядається у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що 24.10.2016 головним державним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області - Шома А.Г. з виїздом на місце проведено позапланову перевірку дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті «Будівництво двоквартирного житлового будинку на земельній ділянці за адресою: Київська обл., Вишгородський р-н, с. Нові Петрівці, кадастровий номер НОМЕР_2».

Перевірка проведена на підставі звернення Новопетрівської сільської ради від 05.10.2016 № 1261 та направлення для проведення позапланової перевірки.

За результатами перевірки складено акт від 09.11.2016, яким встановлено порушення ст.ст. 18, 19, 24 29, 31, 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво. Крім того, встановлено порушення ст.ст. 9 і 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Зокрема, перевіркою встановлено наступне:

- двоквартирний житловий будинок має спільну покрівлю, міжквартирну стіну, в якій влаштований вентиляційні канали, не розділений деформаційним температурним швом та протипожежною стіною, а отже не є зблокованим будинком без відокремлених частин та за визначенням відноситься до багатоквартирних будинків.

- будівельним паспортом на земельній ділянці (кадастровий номер НОМЕР_2) передбачено будівництво одного індивідуального житлового будинку (по факту згідно схематичного плану земельної ділянки зазначеного в технічному паспорті побудовано двоквартирний житловий будинок), який за визначенням не належить до індивідуальних (садибних) житлових будинків, а є багатоквартирним житловим будинком, будівництво яких на основі будівельного паспорту не передбачено законодавством та державними будівельними нормами, чим порушено вимоги ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

- об'єкт будівництва запроектований та побудований з відхиленням від затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні (територія зазначеної земельної ділянки згідно затвердженого детального плану території села Нові Петрівці не передбачена під багатоквартирну житлову забудову, а має функціональне призначення - індивідуальна садибна забудова).

- відстань між житловим будинком ОСОБА_1 і сусіднім будинком складає 6,8 м, однак зазначені будинки мають ступінь вогнестійкості ІІІ (ДБН В1.1.7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва»), тому відповідно до п. 3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень»- відстань між цими будинками має становити 10 м.

- будинок розміщено не у відповідності до схеми забудови земельної ділянки зазначеної в будівельному паспорті. Навіс розташований на відстані 2,0 м до червоної лінії вулиці (згідно вимог в будівельному паспорті необхідна відстань 5 м).

На підставі результатів перевірки, 09.11.2016 Департаментом ДАБІ у Київській області ОСОБА_1 внесено припис про усунення виявлених порушень до 31.12.2016, а також припис про зупинення експлуатації об'єкта з 14.11.2016.

Окрім того, 09.11.2016 головним інспектором будівельного нагляду Бондаренко О.Л. прийнято рішення про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 16.12.2015 № КС 02 та реєстрації декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта від 26.01.2016 № КС 18.

Наказом директора Департаменту ДАБІ у Київській області від 09.11.2016 № 366 скасовано: реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 16.12.2015 № КС 02 на об'єкт будівництва «Індивідуальний житловий будинок», що розташований за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Нові Петрівці. Замовник будівництва - ОСОБА_1; реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 26.01.2016 № КС 18 на об'єкт будівництва «Індивідуальний житловий будинок», що розташований за адресою: Київська область, Вишгородський район, с. Нові Петрівці. Замовник будівництва - ОСОБА_1.

Вирішуючи даний спір по суті, колегія суддів виходить з такого.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Законом України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI або Закон), «Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (в рішенні - або Порядок № 553), «Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, «Порядком розроблення проектної документації на будівництво об'єктів», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45 та зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 01.06.2011 за № 651/19389 (надалі - Порядок № 45), нормами ДБН В.2.2-15-2005 і ДБН 2.2-3-2014, та іншими нормативно-правовими актами (тут і по тексту відповідні нормативно-правові акти наведено в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон № 3038-VI встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Положеннями частини першої статті 41 цього Закону визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

За правилами частини третьої статті 41 Закону № 3038-VI, орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки. (частина 4 статті 41 зазначеного Закону).

Порядок № 553 визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно з пунктами 5, 7 і 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

В силу пункту 11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Пунктом 12 Порядку № 553 визначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (п. 13 Порядку № 553).

Відповідно до пунктів 16, 17 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Як видно з матеріалів справи, на підставі звернення Новопетрівської сільської ради від 05.10.2016 № 1261, заступником директора Департаменту ДАБІ у Київській області було видано направлення від 17.10.2016 № 83616/01 для проведення позапланової перевірки на об'єкті «Будівництво двоквартирного житлового будинку на земельній ділянці за адресою: Київська обл., Вишгородський р-н, с. Нові Петрівці, кадастровий номер НОМЕР_2», зі строком дії з 24.10.2016 по 28.10.2016.

В акті перевірки від 09.11.2016 зазначено, що перевірка з виїздом на об'єкт будівництва була здійснена 24.10.2016. Водночас, у матеріалах справи наявне направлення для проведення позапланової перевірки указаного об'єкта від 08.11.2016 № 83616/01/П. Проте ні з акту перевірки, ні з припису не видно, на підставі якого саме направлення була проведена позапланова перевірка об'єкту будівництва, замовником якого є ОСОБА_1

Крім того, в акті перевірки вказано, що під час її проведення був присутній представник ОСОБА_1 - ОСОБА_6 (на підставі довіреності від 19.05.2016). Однак, в акті зазначено, що ця особа відмовилась від підписання та отримання акту. У приписах Департаменту ДАБІ у Київській області від 09.11.2016 міститься аналогічна інформація, що й у акті перевірки.

Суд звертає увагу на те, що перевірка об'єкта будівництва проводилась 24.10.2016, а акт перевірки і приписи складені відповідачем 09.11.2016, що дає підстави вважати необхідною умовою проставлення підпису ОСОБА_6 на вказаних документах саме 09.11.2016. Втім відомостей про прибуття (запрошення) останньої до Департаменту ДАБІ у Київській області матеріали справи не містять, а відповідачем не надано.

Враховуючи виявлені порушення вимог містобудівного законодавства відповідач, в силу п. 17 Порядку № 553, окрім акту перевірки, повинен був скласти протокол разом з приписом про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Однак, у матеріалах справи відсутні будь-які відомості про складання відповідачем протоколу.

Позивач зазначає про свою необізнаність щодо проведення будь-якої перевірки на об'єкті «Будівництво двоквартирного житлового будинку на земельній ділянці за адресою: Київська обл., Вишгородський р-н, с. Нові Петрівці, кадастровий номер НОМЕР_2», оскільки не отримував жодних документів за результатами її проведення.

Доказів, які б свідчили про помилковість доводів позивача, відповідач суду не надав, хоча враховуючи положення ст. 77 КАС України саме на відповідача покладено обов'язок доказування правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності.

Відповідач також не надав пояснення та не спростував твердження ОСОБА_1 з приводу того, що на час проведення позапланової перевірки (жовтень-листопад 2016 року) позивач вже не був власником ані земельної ділянки, ані будинку.

На підтвердження цих обставин позивач надав суду копії договору купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,0287 га з кадастровим номером НОМЕР_3 та договору купівлі-продажу житлового будинку, що знаходиться на вказаній земельній ділянці, що укладені 05.03.2016 між ОСОБА_1 та ОСОБА_7

Також позивач надав суду копію листа від 07.02.2017 № 197 Товариства з обмеженою відповідальністю «Лексітер Інвест», що було розробником технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки площею 0,0800 га (кадастровий номер НОМЕР_2) ОСОБА_1 В листі зазначено, що в результаті поділу державна реєстрація земельної ділянки з цим кадастровим номер скасована та відповідно до неї закрита Поземельна книга. Натомість, утворилися три земельні ділянки з кадастровими номерами: НОМЕР_5 площею 0,0226 га, НОМЕР_4 площею 0,0287 га, НОМЕР_3 площею 0,0287 га.

Отже, земельна ділянка з кадастровим номером НОМЕР_3 утворена внаслідок поділу ділянки, вказаної в акті перевірки, та вже була предметом договору купівлі-продажу у березні 2016 року, тобто, ще за шість місяців до проведення перевірки.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що на момент проведення відповідачем позапланової перевірки ОСОБА_1 не був власником земельної ділянки за адресою: Київська обл., Вишгородський р-н, с. Нові Петрівці, на якій розташований об'єкт будівництва, що перевірявся, а також і самого будинок, що підтверджується матеріалами справи. Тобто, акт перевірки та приписи Департаменту ДАБІ у Київській області складені по відношенню до особи, яка не вже не була власником земельної ділянки та будинку, тому виконувати вимоги органу архітектурно-будівельного контролю не мала б навіть можливості.

Окрім того, згідно Порядку № 553 проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації відбувається протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Як встановлено судом, повідомлення про початок виконання будівельних від 16.12.2015 року № КС 02 було подане позивачем і зареєстроване відповідачем в грудні 2015 року, а декларація про готовність об'єкта до експлуатації від 26.01.2016 року № КС 18 була подана позивачем і зареєстрована відповідачем в грудні 2015 року. Тобто, суд зазначає, що проведення перевірки достовірності даних, наведених у цих документах могло бути здійснено до квітня-травня 2016 року відповідно.

Таким чином, позапланова перевірка проведена Департаментом ДАБІ у Київській області з порушенням строків, визначених Порядком № 553.

Щодо виявлених перевіркою порушень, колегія суддів враховує таке.

За правилами ст. 39 Закону № 3038-VI, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I-III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

В силу ч. 2 ст. 39-1 Закону № 3038-VI, у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Згідно з п. 22 Порядку, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постаново Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461, у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня, з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

За ч. 2 ст. 34 Закону № 3038-VI, зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Пунктами 1, 5 та 6 Порядку № 466 визначено, що під будівельними роботами розуміють - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Документи, що надають право на виконання підготовчих робіт, діють до моменту отримання права на виконання будівельних робіт. Документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

16.12.2015 Департаментом ДАБІ у Київській області було зареєстровано повідомлення № КС 02 про початок будівельних робіт на об'єкті «Індивідуальний житловий будинок в с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області» на підставі будівельного паспорта № 499/2015 від 09.11.2015, виданого відділом містобудування та архітектури Вишгородської районної державної адміністрації Київської області. Код об'єкта 1110.3. згідно ДК 018-2000. Будівництво здійснюється на земельній ділянці площею 0,08 га кадастровий номер НОМЕР_2, що належить ОСОБА_1 на підставі договору дарування земельної ділянки від 11.03.2015 № 691.

У відповідно до ст. 27 Закону № 3038-VI, забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно будівельного паспорта № 499/2015 від 09.11.2015 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 47080368 від 06.11.2015 цільове призначення земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_2 - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Як встановлено перевіркою та підтверджується матеріалами справи, на вказаній земельній ділянці позивачем були виконані будівельні роботи з будівництва індивідуального двохквартирного житлового будинку.

Додатком Б «Терміни та визначення понять» до ДБН 2.2-15-2005 «Житлові будинки. основні положення», затверджених наказом Держбуду України від 18.05.2005, встановлено, що будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю, є зблокованим житловим будинком.

Відповідно до державного класифікатора будівель та споруд (ДК 018 - 2000), який затверджено і введено в дію наказом Держстандарту України від 17.08.2000 № 507, відокремлені житлові будинки садибного типу (міські, позаміські, сільські), вілли, дачі, будинки для персоналу лісового господарства, літні будинки для тимчасового проживання, садові будинки тощо класифікуються за кодом 1110 «Будинки одноквартирні». Цей клас включає також спарені або зблоковані будинки з окремими квартирами, що мають свій власний вхід з вулиці.

Матеріалами справи підтверджується, що двоквартирний житловий будинок, збудований позивачем, має окремий вхід з вулиці для кожної з квартир, а відтак прирівнюється до житлових будинків одноквартирних.

Зважаючи на зазначене, колегія суддів дійшла висновку, що цільове призначення земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_6 відповідає розміщеному на ній об'єкту архітектури.

Що ж стосується висновків відповідача про здійснення позивачем будівництва за відсутності належним чином розробленої та затвердженої технічної документації, колегія суддів зазначає слідуюче.

Частиною 5 статті 26 Закону № 3038-VI передбачено, що проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Відповідно до частини 1 статті 31 Закону № 3038-VI, проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Пунктом 9 Порядку № 45 передбачено, що проектна документація на будівництво об'єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для інвалідів та інших маломобільних груп населення. При проектуванні об'єктів експериментального будівництва враховуються також індивідуальні технічні вимоги та вимоги державних будівельних норм щодо науково-технічного супроводу.

Проектування виконується на об'єкт будівництва у цілому або за чергами, а також із виділенням пускових комплексів, які можуть забезпечити випуск продукції чи надання послуг частково до повної проектної потужності, якщо це передбачено завданням на проектування. У цьому разі перша стадія проектування, яка схвалюється (затверджується), розробляється у цілому на об'єкт з розподілом по частинах будівництва. Розроблення наступної стадії проектування може здійснюватися по кожній окремій частині.

Згідно з пунктом 10 Порядку № 45, склад та зміст проектної документації об'єктів будівництва на всіх стадіях проектування визначаються згідно з будівельними нормами і мають бути достатніми для оцінки проектних рішень та їх реалізації.

Пунктом 11.2 встановлено, що для об'єктів І та II категорій складності проектування здійснюється в одну стадію - стадія робочий проект (РП).

Аналогічні умови розроблення технічної документації при будівництві об'єктів І та ІІ категорії складності визначено приписами ДБН 2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», відповідно до пункту 4.6.1 якого для об'єктів І та II категорій складності проектування здійснюється в одну стадію - робочий проект (РП).

Підпунктом 8.1 пункту 8 ДБН 2.2-3-2014 передбачено, що робочий проект розробляється для технічно нескладних об'єктів, а також об'єктів із застосуванням проектів (проектних рішень) повторного використання на підставі вихідних даних та схваленої при двостадійному проектуванні попередньої стадії. РП розробляється для визначення містобудівних, архітектурних, художніх, екологічних, технічних, технологічних, інженерних рішень об'єкта, кошторисної вартості будівництва і виконання будівельних робіт.

Як вбачається з матеріалів справи, спірний будинок відноситься до І-II категорії складності, отже, наявність робочого проекту є достатньою підставою для початку та завершення його будівництва.

Аналіз зазначених правових положень у взаємозв'язку з фактичними обставинами справи дають підстави вважати, що будівництво об'єкту «Будівництво двоквартирного житлового будинку на земельній ділянці за адресою: Київська обл., Вишгородський р-н, с. Нові Петрівці, кадастровий номер НОМЕР_2», замовником якого є ОСОБА_1, здійснено з урахуванням вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідач не навів належних та достатніх підстав, які б свідчили про наявність підстав, передбачених ст. 39-1 Закону № 3038-VI для скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

При вирішенні даного спору колегія суддів також враховує правову позицію, висловлену в Остаточному рішенні Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки».

У вказаному рішенні ЄСПЛ дійшов висновку про те, що потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Зважаючи, що частину побудованого будинку позивач у 2016 році продав іншій фізичній особі, скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації є невиправданим та непропорційним втручанням державного органу у права нового власника цього будинку, який на момент набуття права власності на нього, був прийнятий в експлуатацію.

Виходячи зі змісту статті 6 Конвенції справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. Межі такого обов'язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у світлі обставин кожної справи. Національні суди, обираючи аргументи та приймаючи докази, мають обов'язок обґрунтувати свою діяльність шляхом наведення підстав для такого рішення. Таким чином, суди мають дослідити: основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документи, що стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією.

Рішенням ЄСПЛ від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути почуті, тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов'язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами.

За правилами ст. 74 КАС України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 76 КАС України).

У відповідності до ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В силу положень ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Беручи до уваги зазначені правові положення законодавства та обставини цієї справи, колегія суддів вважає, що висновки Департаменту ДАБІ у Київській області, викладені в акті перевірки є необґрунтованими та такими, що не знайшли своє підтвердження під час розгляду справи. З огляду на це, оскаржувані рішення та наказ відповідача не відповідають вимогам ст. 2 КАС України, тому підлягають скасуванню. Відповідач, як суб'єкт владних повноважень, не довів правомірності свого рішення.

Поряд з цим, суд акцентує увагу на те, що захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень (ч. 2 ст. 5 КАС України).

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень (ч. 2 ст. 9 КАС України).

У відповідності до п. 10 ч. 2 ст. 245 КАС України, суду надано право прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

На рахунок наведених судом процесуальних приписів ч. 2 ст. 9 та п. 10 ч. 2 ст. 245 КАС України, суд заявляє таке.

Обираючи спосіб захисту порушеного права, слід врахувати положень статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Отже, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, з урахуванням невідповідності спірних рішення та наказу вимогам ст. 2 КАС України, зважаючи на обґрунтованість та доведеність позовних вимог, суд приходить до висновку, що заявлені за позовом вимоги, з урахуванням поданих уточнень, підлягають задоволенню в повному обсязі шляхом скасування рішення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 09.11.2016 № 345, а також скасування наказу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 09.11.2016 № 366 про скасування реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт від 16.12.2015 № КС 02 та декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту від 26.01.2016 № КС 18, що, в сукупному аспекті ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень згідно ч. 1 ст. 2 КАС України та п. 10 ч. 2 ст. 245 КАС України, є належним ефективним захистом таких прав, свобод та інтересів позивача.

Судові витрати, здійснені позивачем, стягуються, відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, на його користь за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, як то відповідача у справі.

Керуючись ст.ст. 1, 6, 9, 73-77, 79, 139, 194, 229, 242, 243, 246, 250, 255 КАС України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов ОСОБА_1, з урахуванням заяви б/н від 13.06.2017 «Про уточнення позовних вимог», задовольнити повністю.

2. Скасувати рішення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 09.11.2016 № 345 «Про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту від 26.01.2016 № КС 18».

3. Скасувати наказ Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 09.11.2016 № 366 про скасування реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт від 16.12.2015 № КС 02 та декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту від 26.01.2016 № КС 18.

4. Стягнути на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер - НОМЕР_1, адреса: 02081, АДРЕСА_1), на будь-який рахунок, виявлений державним виконавцем під час виконання рішення суду, за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (ідентифікаційний код 37471912, адреса: 01133, м. Київ, бульв. Лесі Українки, буд. 26) понесені ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в сумі - 1 102,42 грн. (одна тисяча сто дві гривні 42 копійки).

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма, учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Головуючий суддя К.С. Пащенко

Суддя О.М. Чудак

Суддя Т.І. Шейко