Справа № 804/6554/17
Суддя: Павловський Дмитро Павлович
Дата ухвалення: 2018-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 квітня 2018 р. справа № 804/6554/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Павловського
за участі секретаря судового засідання Трайдук С.В.,
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Широківської сільської ради про застосування заходів реагування, -
10 жовтня 2017 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Широківської сільської ради, в якій просить суд: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єкта, а саме: будівлі ШИРОКІВСЬКОЇ С/Р (код ЄДРПОУ - 04339913) за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Широке, вул. Центральна, 1а до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію вищезазначеного об'єкта.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що за результатами проведеної Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області перевірки дотримання Широківською сільською радою вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, були виявлені численні порушення діючого законодавства, зокрема, вимог Правил пожежної безпеки в Україні, правил ДБН, Кодексу цивільного захисту України. Виявлені порушення, на думку позивача, можуть створити загрозу життю та/або здоров'ю людей. Вказані обставини є підставою для застосування до відповідача заходів реагування в порядку пункту 1 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України (а.с. 3-11).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.10.2017 року відкрито скорочене провадження в адміністративній справі без виклику сторін у судове засідання (а.с. 2).
Від відповідача надійшли письмові заперечення проти адміністративного позову, яких відповідач просив суд врахувати, що на ас розгляду справи усунуті порушення, виявлені позивачем під ас проведення перевірки та викладені в акті від 26.09.2017 №26, а саме: 15 порушень (а.с.29-31).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.11.2017 року справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні (а.с.59).
У судовому засіданні 04.04.2018 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач зазначив, що у період з 05.03.2018 по 06.03.2018 за зверненням відповідача проведено позапланову перевірку будівлі Широківської сільської ради, за результатами якої установлено, що відповідачем не жито заходів щодо усунення всіх виявлених порушень, а не усунуті порушення безумовно повязанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоровю людей від пожежі та є обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Представник позивача у судовому засіданні подав заяву про здійснення розгляду справи без його участі, в порядку письмового провадження. Представник відповідача проти розгляду справи в письмовому провадженні не заперечував.
За викладених обставин, враховуючи подання позивачем заяви про здійснення розгляду справи без участі представника, суд вважає за можливе вирішити справу за наявними у ній доказами у письмовому провадженні за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта, відповідно до частин 3 статті 194 та частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України.
Дослідивши всі документи і матеріали, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав.
Матеріалами справи підтверджено, що у період з 21.09.2017 по 26.09.2017 провідним інспектором Криворізького районного сектору Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області ОСОБА_1, на підставі наказу №8 від 28.08.2017 року та посвідчення на проведення перевірки № 28 від 15.09.2017 року проведено позапланову перевірку Широківської сільської ради за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Широке, вул. Центральна, 1а (а.с.19,20).
За результатами перевірки складено акт перевірки щодо додержання субєктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 26 (а.с.12-17).
Як вбачається з акту перевірки, при перевірці був присутній секретар Широківської сільської ради, який підписав акт перевірки без зауважень або заперечень. Примірник акта отримано 26.09.2017 року секретарем Широківської сільської ради.
Також матеріалами справи підтверджується, що у період з 05.03.2018 по 06.03.2018 за зверненням відповідача проведено позапланову перевірку будівлі Широківської сільської ради.
За результатами перевірки складено акт перевірки щодо додержання субєктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 1.
Під час позапланової перевірки дотримання Широківською сільською радою вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки встановлено, що відповідачем не усунуто 5 порушень, а саме:
- приміщення не обладнано системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення;
- приміщення електрощитової не відділено від інших приміщень протипожежними дверима з нормованою межею вогнестійкості;
- не забезпечено працівників обєкта засобами колективного та індивідуального захисту;
- посадові особи, діяльність яких повязана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли навчання в установленому законодавством порядку;
- з метою встановлення факту наявності або відсутності джерел небезпеки, які за певних обставин можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію обєкта господарської діяльності.
Враховуючи, що виявлені порушення створюють загрозу життю та/або здоровю людей, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єкта, а саме: будівлі Широківської сільської ради до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію вищезазначеного об'єкта.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає, що у відповідності до абзацу 2 частини 1 статті 1 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (далі - Закон) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Згідно з частиною 1 статті 47 Кодексу цивільного захисту України державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Відповідно до частин 1-2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
У відповідності до частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.01.2013 р. №20/2013 Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України. ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.
Відповідно до підпункту 57 пункту 4 означеного Положення ДСНС України відповідно до покладених на неї завдань організовує та проводить перевірку додержання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, організації виконання заходів щодо захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру на підприємствах, в установах, організаціях, що входять до складу залізничного, автомобільного, авіаційного, морського та річкового транспорту, на базах складах, арсеналах зберігання та у місцях виробництва, утилізації ракетно-артилерійського озброєння, компонентів рідкого ракетного палива.
У відповідності до пункту 6 вказаного Положення ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).
При цьому згідно з пунктами 1, 2 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.
Відповідно до частини 7 статті 7 Закону на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
З аналізу зазначених норм судом встановлено, що підставою для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) з техногенної та пожежної безпеки у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг, є встановлення фактів недотримання (порушення) вимог пожежної безпеки, визначених Кодексом цивільного захисту України, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, якщо такі порушення створюють загрозу життю та здоров'ю людей.
Згідно з пунктами 1, 2 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 р. №1417 (далі за текстом - ППБУ), ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд. Ці Правила є обов'язковими для виконання суб'єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Приписами п.16 розділу ІІ ППБУ встановлено, що посадові особи та працівники проходять навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях».
Приступати до роботи особам, які не пройшли навчання, протипожежного інструктажу і перевірки знань з питань пожежної безпеки, забороняється (п.20 розділу ІІ ППБУ).
Згідно п.1.1 розділу V ППБУ усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах.
Підтримання експлуатаційної придатності СПЗ повинно проводитися відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (п.1.4 розділу V ППБУ).
Так, відповідно до п.5.9 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», управління системами протипожежного захисту слід передбачати з приміщення пожежного поста (диспетчерської або іншого спаеціального приміщення з цілодобовим перебуванням чергового персоналу, далі пожежний пост). Це приміщення повинно розміщуватись на першому або цокольному поверхах будинків площею, що забезпечує розміщення техобладнання, пристроїв управління та чергового персоналу, а для об'єктів, які підлягають обладнанню системами опо віщення типів 4 (С04) або 5 (С05), площа цього приміщення повинна бути не менше 15 м2. Допускається розміщення пожежного поста вище першого поверху, при цьому вихід з такого приміщення повинен бути назовні, на сходову клітку, у вестибюль або коридор, що мають вихід назовні.
Крім того, згідно п.1.24 розділу ІV ППБУ забороняється влаштовувати незаповнені отвори в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитові.
Відповідно до пунктів 2 та 8 частини 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України до завдань і обовязків субєктів господарювання у сфері цивільного захисту належить: забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту; здійснення навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної та пожежної безпеки.
Згідно ч.9 ст.33 Кодексу цивільного захисту України проведення евакуації забезпечується шляхом:
1) утворення регіональних, місцевих та обєктових органів з евакуації;
2) планування евакуації;
3) визначення безпечних районів, придатних для розміщення евакуйованого населення та майна;
4) організації оповіщення керівників субєктів господарювання і населення про початок евакуації;
5) організації управління евакуацією;
6) життєзабезпечення евакуйованого населення в місцях їх безпечного розміщення;
7) навчання населення діям під час проведення евакуації.
Позивач вказує, що подальша експлуатація будівлі Широківської сільської ради із виявленими порушеннями вимог пожежної та техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей, оскільки не належне утримання автоматичної пожежної сигналізації призведе до пізнього виявлення пожежі, у зв'язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, у зв'язку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливить своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та може призвести до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння; відсутність виводу сигналу від приймально-контрольного приладу автоматичної пожежної сигналізації на пульт централізованого спостереження спричинить до збільшення часу передачу інформації про пожежу, у зв'язку з чим збільшиться час прибуття пожежних підрозділів, та в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину; при відсутності розробленого плану евакуації у разі загрози виникнення або виникнення надзвичайної ситуації, ускладнить евакуацію людей з території зони ураження до моменту ліквідації надзвичайної ситуації; відсутність навчання по програмі пожежно-технічного мінімуму призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні пожежі, що в свою чергу сприяє розвитку пожежі, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху; відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації.
Відтак, виявлені позивачем порушення вимог пожежної безпеки створюють загрозу життю та здоров'ю людей, які перебувають у будівлі Широківської сільської ради, а тому наявні підстави для застосування відносно відповідача заходів реагування у сфері державного контролю.
З огляду на зміст частини 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України заходи реагування вживаються судом у вигляді повного чи часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг. При цьому ні повне, ні часткове зупинення робіт або надання послуг не вимагає від власника приміщення чи суб'єкта господарювання вчинення будь-яких дій задля виконання такого рішення, а навпаки зобов'язує їх утриматися від вчинення дій спрямованих на виконання робіт (надання послуг) зупинених відповідним судовим рішенням.
Таким чином, судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідачем не надано доказів на підтвердження усунення всіх виявлених порушень, що свідчить про обґрунтованість позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про застосування заходів реагування та необхідність їх задоволення.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.10.2017 р. Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області відстрочено сплату судового збору за подання адміністративного позову до ухвалення судового рішення у справі.
Враховуючи той факт, що день розгляду справи судовий збір за подання адміністративного позову до суду не сплачено позивачем, судовий збір у розмірі 1600,00грн. підлягає стягненню.
Керуючись ст.ст. 242-246, 250, Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_2