Справа № 826/12381/18
Суддя: Кузьменко А.І.
Дата ухвалення: 2018-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін

22 жовтня 2018 року № 826/12381/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Кузьменко А.І., розглянувши клопотання третьої особи - ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін в адміністративній справі №826/12381/18

за позовом ОСОБА_2
до треті особиКиївської філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Борівська селищна рада Фастівського району Київської області, ОСОБА_1
про визнання протиправними та скасування реєстраційних дій

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу», треті особи: Борівська селищна рада Фастівського району Київської області, ОСОБА_1, в якому просить визнати протиправними та скасувати реєстраційні дії від 07 червня 2018 року №9081), виконані реєстратором Київської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Янчук Світланою Василівною.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 вересня 2018 року відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

16 жовтня 2018 року на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва надійшло клопотання третьої особи - ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

В обґрунтування поданого клопотання ОСОБА_1 послався на те, що рішення суду може вплинути на його права та обов'язки, що, на його думку, є підставою для розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Розглянувши клопотання третьої особи ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

У відповідності до пункту 20 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Пунктом 10 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності, а частиною 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При цьому, частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з положеннями пункту 2 частини 6 цієї ж статті, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, зокрема, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеn v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСІІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

За таких підстав та з урахуванням того, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін, а також враховуючи, що бажання сторони у справі викласти під час проведення судового засідання свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях та той факт, що рішення у справі може вплинути на права та обов'язки третьої особи, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників, а також те, що будь - яких інших достатніх причин, з яких вбачається необхідність розгляду справи в судовому засіданні ОСОБА_1 не наведено, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання останнього та призначення розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Керуючись частинами 5, 6 статті 262, 241 - 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.І. Кузьменко