Справа № 826/9772/17
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2018-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

10 жовтня 2018 року справа №826/9772/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши у письмовому провадженні клопотання Заступника прокурора Хмельницької області про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду та Державного агентства рибного господарства України і Товариства з обмеженою відповідальністю "Тихий Дніпро" про залишення позову без розгляду в адміністративній справі

за позовомЗаступника прокурора Хмельницької області
до треті особи1. Державного агентства рибного господарства України 2. Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Хмельницькій області 3. Державного управління охорони навколишнього середовища в Хмельницькій області 1. Хмельницька обласна державна адміністрація 2. Летичівська селищна рада 3. Товариство з обмеженою відповідальністю "Тихий Дніпро" 4. Державне підприємство - Український державний інститут по проектуванню підприємств рибного господарства і промисловості "Укррибпроект"
провизнання протиправними та скасування погоджень
В С Т А Н О В И В:

Заступник прокурора Хмельницької області (далі по тексту - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державного агентства рибного господарства України (далі по тексту - відповідач 1), Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Хмельницькій області (далі по тексту - відповідач 2) та Державного управління охорони навколишнього середовища у Хмельницькій області (далі по тексту - відповідач 3), за участю третіх осіб - Хмельницької обласної державної адміністрації (далі по тексту - третя особа 1), Летичівської селищної ради (далі по тексту - третя особа 2), Товариства з обмеженою відповідальністю "Тихий Дніпро" (далі по тексту - третя особа 3), в якому просить: 1) визнати протиправним та скасувати погодження начальника Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Хмельницькій області від 15 квітня 2013 року ТОВ "Тихий Дніпро" Режиму рибогосподарської експлуатації Щедрівського водосховища, розташованого на Південний Буг поблизу смт. Летичів, Летичівського району, Хмельницької області; 2) визнати протиправним та скасувати погодження начальника Державного управління охорони навколишнього середовища в Хмельницькій області від 15 квітня 2013 року ТОВ "Тихий Дніпро" Режиму рибогосподарської експлуатації Щедрівського водосховища, розташованого на Південний Буг поблизу смт. Летичів, Летичівського району, Хмельницької області; 3) визнати протиправним та скасувати погодження голови Державного агентства рибного господарства України від 26 квітня 2013 року ТОВ "Тихий Дніпро" Режиму рибогосподарської експлуатації Щедрівського водосховища, розташованого на Південний Буг поблизу смт. Летичів, Летичівського району, Хмельницької області.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 серпня 2017 року відкрито провадження в адміністративній справі №826/9772/17, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 лютого 2018 року залучено до участі в адміністративній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів Державне підприємство - Український державний інститут по проектуванню підприємств рибного господарства і промисловості "Укррибпроект" (далі по тексту - третя особа 4).

В судовому засіданні 26 березня 2018 року представники позивача позовні вимоги підтримали, представники відповідача 1 та третьої особи 3 проти позову заперечили; інші учасники своїх представників до суду не направили; на підставі частини дев'ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України суд ухвалив перейти до розгляду справи в письмовому провадженні.

Суд встановив, що звертаючись до суду, Заступник прокурора Хмельницької області просив визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду, у свою чергу відповідач 1 та третя особа 3 подали клопотання про залишення позову без розгляду у зв'язку із пропущенням позивачем строку звернення до суду.

Розглянувши подані клопотання та дослідивши наявні у справі докази, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

Відповідно до частини першої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент звернення до суду) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частина друга статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент звернення до суду) визначає, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення передбачених законом вимог.

Таким чином, процесуальний закон обмежує право звернення до адміністративного суду певними часовими рамками, що сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Зазначена позиція також узгоджується із практикою Європейського Суду з прав людини, який вказав, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, "Стаббігс на інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії").

Враховуючи викладене, у даному випадку перебіг строку звернення до адміністративного суду починається з моменту коли Заступник прокурора Хмельницької області дізнався або повинен був дізнатися про ймовірну незаконність погодження Режиму рибогосподарської експлуатації Щедрівського водосховища.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначає, що спірний Режим отриманий прокуратурою Хмельницької області лише 09 лютого 2017 року, а докази його протиправності (інформація Хмельницької обласної державної адміністрації, Летичівської селищної ради, Державної екологічної інспекції області та інше) після 09 лютого 2017 року.

Третя особа 3 у своєму клопотанні звертала увагу, що Режим рибогосподарської експлуатації Щедрівського водосховища погоджений ще у квітні 2013 року, а позивачем не наведено у позові належних доводів щодо поважності причин пропуску такого тривалого строку. Крім того, у додаткових поясненнях щодо клопотання про залишення позову без розгляду ТОВ "Тихий Дніпро" вказало, що про погодження Режиму рибогосподарської експлуатації Щедрівського водосховища органам прокуратури було відомо ще наприкінці 2016 року, посилаючись на депутатський запит депутата районної ради ОСОБА_3 до Хмельницької місцевої прокуратури та лист відповідача 2 щодо погодження вказаного Режиму.

Відповідач 1 у клопотанні про залишення позову без розгляду звертав увагу суду на те, що Режим рибогосподарської експлуатації Щедрівського водосховища погоджений відповідачами у 2013 році.

Згідно з частиною третьою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України (у чинній редакції) якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Окружний адміністративний суд міста Києва вважає за необхідне зазначити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Як свідчать зміст та матеріали позовної заяви, позивач оскаржує погодження відповідачами Режиму рибогосподарської експлуатації Щедрівського водосховища, які здійснені 15 квітня 2013 року та 26 квітня 2013 року.

У свою чергу позовну заяву Заступником прокурора Хмельницької області, згідно з відміткою на поштовому конверті, направлено до Окружного адміністративного суду міста Києва лише 01 серпня 2017 року.

Суд встановив, що у відкритому доступі на сторінці ТОВ "Тихий Дніпро" в соціальній мережі "Facebook" за посиланням https://www.facebook.com/pg/quiet.Dnepr/posts/ 02 листопада 2016 року здійснено публікацію щодо використання Щедрівського водосховища; 11 листопада 2016 року розміщено публікацію про те, що ТОВ "Тихий Дніпро" здійснює свою діяльність зокрема на Щедрівському водосховищі, веде лов риби по всьому каскаду Дніпра на підставі режимів рибогосподарської експлуатації узгодженим Держрибагентства України від 26 квітня 2013 року.

Оскільки третя особа 3 використовує Щедрівське водосховище ще з 2013 року, а інформація про таке використання є відкритою та доступною, суд вважає, що позивач мав можливість дізнатись про оскаржувані погодження задовго до лютого 2017 року.

У справі також міститься копія листа Хмельницької місцевої прокуратури від 23 червня 2018 року №77-16-18, наданого у відповідь на запит адвоката третьої особи 3 Садовнікової А.О., у якому зазначено, що 28 листопада 2016 року до Хмельницької місцевої прокуратури надходив депутатський запит депутата районного ради ОСОБА_3 з приводу правомірності надання в оренду Щедрівського водосховища, який спрямовано для вирішення за належністю, зокрема до Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Хмельницькій області.

У свою чергу Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Хмельницькій області у листі від 22 червня 2018 року №1-16-/562-18 повідомило адвокату третьої особи 3 Садовніковій А.О. що про результати звернення депутата районного ради ОСОБА_3 письмово проінформовано Летичівський відділ Хмельницької місцевої прокуратури у листі від 13 грудня 2016 року №1244.

Враховуючи, що в силу частини першої статті 1 Закону України "Про прокуратуру" прокуратура України становить єдину систему, позивач мав також можливість довідатись про ймовірну незаконність погодження Режиму рибогосподарської експлуатації Щедрівського водосховища ще наприкінці 2016 року.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Разом з тим, суд звертає увагу, що у справі відсутні докази, які б підтверджували неможливість позивача вчасно звернутися з позовом до суду, а у позовній заяві прокурором не наведено об'єктивних причин, які б перешкоджали або могли перешкодити отримати Режим отримати та докази його протиправності раніше лютого 2017 року, оскільки про використання Щедрівського водосховища на підставі погодженого 26 квітня 2013 року Режиму рибогосподарської експлуатації позивач повинен був дізнатись набагато раніше, зокрема, але не виключно, із відкритих джерел.

Доводи позивача про те, що поважність причини пропуску строку звернення до суду зумовлена не ознайомленням з документами, на підставі яких прийнято спірний Режим відхиляються судом, оскільки не свідчать про наявність поважних причин для поновлення процесуального строку.

Суд звертає увагу, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів; при цьому незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Частина п'ята статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Аналогічна правова позиція щодо неповажності причин пропуску строку звернення прокурором висловлена у постанові Верховного Суду від 30 серпня 2018 року у справі №813/2897/16 (адміністративне провадження №К/9901/36669/18).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позов Заступника прокурора Хмельницької області про оскарження погодження Режиму рибогосподарської експлуатації Щедрівського водосховища, розташованого на Південний Буг поблизу смт. Летичів, Летичівського району, Хмельницької області від 15 квітня 2013 року та від 26 квітня 2013 року подано з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, встановленого частиною другою статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент звернення до суду).

Згідно з частиною третьою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України (у чинній редакції) якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України (в чинній редакції) суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів суд не знаходить підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними та приходить до висновку про залишення адміністративного позову Заступника прокурора Хмельницької області без розгляду, з урахуванням чого в задоволенні клопотання позивача про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду належить відмовити, а клопотання відповідача 1 та третьої особи 3 про залишення позову без розгляду - задовольнити.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 123, 240, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. В задоволенні клопотання Заступника прокурора Хмельницької області про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду відмовити.

2. Задовольнити клопотання Державного агентства рибного господарства України та Товариства з обмеженою відповідальністю "Тихий Дніпро" про залишення позовної заяви без розгляду.

3. Адміністративний позов Заступника прокурора Хмельницької області залишити без розгляду.

Згідно з частиною другою статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.А. Кузьменко