Справа № 703/1463/17
Суддя: Опалинська О. П.
Дата ухвалення: 2018-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 703/1463/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2018 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Опалинської О.П.

при секретарі Литвин Г.Т.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши в залі суду в м. Сміла у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3, головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_4 про скасування постанови №59 від 26 квітня 2017 року,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3, головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_4 про скасування постанови №59 від 26 квітня 2017 року.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що постановою №59 від 26 квітня 2017 року головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 її притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення ч. 8 ст. 36, п.2 ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності, п. 5, п. 11, п. 22 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13 квітня 2011 року №466, а саме, що нею АДРЕСА_1 проводяться роботи з реконструкції обєкта з будівництвом вхідної групи-сходів та пандусу на земельній ділянці, яка знаходиться за межами існуючого житлового будинку та відноситься до прибудинкової території, тим самим збільшено площу забудови орієнтовно на 5,33 кв.м. Тому дані, вказані в декларації про початок виконання будівельних робіт від 7 вересня 2016 року №ЧК 00, є недостовірними стосовно земельної ділянки, а обєкт реконструкції з вхідною групою-самочинним будівництвом, за що її піддано штрафу в сумі 8534 гривні. Вважає вказану постанову незаконною оскільки відповідно до вимог чинного законодавства 5 вересня 2016 року нею подано до управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області декларацію про початок виконання будівельних робіт в якій, в повній мірі вказано всі вимоги щодо початку виконання будівельних робіт по реконструкції приватної квартири №13 в м. Сміла по вул. Незалежності, 16. Вказана декларація зареєстрована в Управлінні 7 вересня 2016 року, про що зроблено відповідну відмітку, посвідчену підписом посадової особи та печаткою управління. Вважає також незаконними вимоги протоколу №74, постанови №59 та вимоги припису №59 від 19 жовтня 2017 року якими зобовязано її усунути вимоги містобудівного законодавства до 19 жовтня 2017 року. Зазначила, адміністративний протокол розглянуто без її участі з грубим порушенням вимог чинного КУпАП та протиправно притягнуто її до адміністративної відповідальності до штрафу в сумі 8534 гривні, а тому просила суд скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3В №59 від 26 квітня 2017 року та винести відносно неї окрему ухвалу. Вказала, що головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_4 скасовано реєстрацію декларації, яка подана нею до Управління ДАБК, однак такого рішення на її адресу не надходило, а тому просила також визнати протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_5

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі з підстав зазначених у позовній заяві.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та пояснив, що постановою №59 від 26 квітня 2017 року головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення нею ч. 8 ст. 36, п.2 ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності, п. 5, п. 11, п. 22 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13 квітня 2011 року №466, а саме, що нею АДРЕСА_1 проводяться роботи з реконструкції обєкта з будівництвом вхідної групи-сходів та пандусу на земельній ділянці, яка знаходиться за межами існуючого житлового будинку та відноситься до прибудинкової території, тим самим збільшено площу забудови орієнтовно на 5,33 кв.м. Дані, вказані та подані в декларації про початок виконання будівельних робіт від 7 вересня 2016 року №ЧК 00, є недостовірними стосовно земельної ділянки, а обєкт реконструкції з вхідною групою-самочинним будівництвом, за що її піддано штрафу в сумі 8534 гривні. Вважає вказану постанову незаконною оскільки відповідно до вимог чинного законодавства 5 вересня 2016 року позивачем подано до управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області декларацію про початок виконання будівельних робіт в якій, в повній мірі вказані всі вимоги щодо початку виконання будівельних робіт по реконструкції приватної квартири №13 в м. Сміла по вул. Незалежності, 16. Вказана декларація зареєстрована в Управлінні 7 вересня 2016 року, про що зроблено відповідну відмітку, посвідчену підписом посадової особи та печаткою управління. Вважає також незаконними вимоги протоколу №74, постанови №59 та вимоги припису №59 від 19 жовтня 2017 року якими зобовязано позивача усунути вимоги містобудівного законодавства до 19 жовтня 2017 року. Вказав, що, адміністративний протокол розглянуто без участі позивача, що є грубим порушенням вимог чинного КУпАП та протиправно притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності до штрафу в сумі 8534 гривні, а тому просив суд скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 №59 від 26 квітня 2017 року та винести окрему ухвалу відносно неї. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги зменшив в частині визнання протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_5 про скасування реєстрації декларації поданої ОСОБА_1, а також в частині поновлення строку звернення до суду з даним позовом оскільки такий подано в межах строку передбаченого чинним КАС України.

Представник державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_6 надіслала до суду заперечення на адміністративний позов та просила в задоволенні такого відмовити.

Головний інспектор будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 в судове засідання не зявилася з невідомих суду причин, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

Відповідач не скористалася правом на подання до суду відзиву на позов та жодних доказів на спростування доводів позивача до суду не надала, відтак на підставі ч. 6 ст. 162 КАС України, суд вирішує справу за наявними матеріалами в межах тих доказів, що містяться у ній.

Головний інспектор будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_5 надіслала до суду відзив на адміністративний позов в якому зазначила, що перевірка обєкта АДРЕСА_1 була організована та проведена у відповідності до вимог чинного законодавства, позивачем були отримані всі процесуальні документи, які складалися під час проведення перевірки. Зауважила, що позивачем у вересні 2016 року було подано декларацію про початок виконання будівельних робіт в якій надано недостовірні відомості в частині використання земельної ділянки, а саме, позивачем здійснюються роботи з реконструкції обєкту на земельній ділянці, яка знаходиться поза межами існуючого житлового будинку та відноситься до прибудинкової території. Тому просила в задоволенні позову відмовити в повному обсязі, а справу розглядати без її участі.

Суд вивчивши матеріали справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи вважає позовну заяву такою, що підлягає до часткового задоволення, виходячи із наступного.

Згідно ст.55 Конституції України - права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Як вбачається з ч.3 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі та в межах повноважень у спосіб, що передбачений як Конституцією так і Законами України.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Статтею 41 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI визначено, що державно архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Згідно постанови КМУ від 09 липня 2017 №294 "Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України", Держархбудінспекція у своїй діяльності керується Конституцією та Законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 №461.

Згідно із ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Як вбачається з матеріалів справи, постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 за №59 по справі про адміністративне правопорушення від 26 квітня 2017 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.8 ст.96 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8534 гривні, за те що, вона за адресою в АДРЕСА_2 проводить будівельні роботи з реконструкції обєкту з будівництвом вхідної групи сходів та пандусу на земельній ділянці, яка знаходиться за межами існуючого житлового будинку та відноситься до прибудинкової території, тим самим збільшено площу забудови орієнтовно на 5.33 кв.м. Тому дані, вказані в декларації про початок виконання будівельних робіт від 7 вересня 2016року №ЧК 00 є недостовірними стосовно земельної ділянки, а обєкт реконструкції з вхідною групою самочинним будівництвом чим порушено ч. 8 ст. 36, п.2 ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності, п. 5, п. 11, п. 22 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13 квітня 2011 року про що зазначено в приписі про усунення порушення від 19 квітня 2017 року №59.

Відповідно до КУпАП, дії ОСОБА_1 кваліфікуються за ч.8 ст.96 КУпАП, адміністративна відповідальність за якою настає за експлуатацію обєктів, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність обєкта до експлуатації, вчинені щодо обєктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта.

Згідно п.п. «а», «б» п.3 ч.3 ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обовязкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Як вбачається з матеріалів справи головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_4 19 квітня 2017 року за №59 винесено припис з вимогою про усунення ОСОБА_1 порушення вимог містобудівного законодавства до 19 жовтня 2017 року та припис №60 від 19 квітня 2017 року про негайне зупинення виконання будівельних робіт на обєкті АДРЕСА_3 (а.с. 7-8).

Згідно п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року №533, субєкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобовязаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п.п.1 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року №533, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно абз.6 п.п.2 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року №533, підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року №533, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19 квітня 2017 року, головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_4 та головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_7, у присутності ОСОБА_1, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил останньою АДРЕСА_3, а саме реконструкція квартири АДРЕСА_4 в магазин непродовольчих товарів в м. Сміла Черкаської області, за результатами якої встановлено, що замовником проводиться реконструкція квартири на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт від 7 вересня 2016 року. Під час перевірки встановлено, що згідно проекту та по факту наявна вхідна група до магазину сходи та пандус, які знаходяться за межами існуючого житлового будинку та на земельній ділянці, яка відноситься до прибудинкової території. Тим самим збільшено площу забудови орієнтовно на 5,33 кв.м. Тому дані вказані вказані в декларації є недостовірними стосовно займаної ділянки яка використовується для будівництва, а обєкт реконструкції з вхідною групою самочинним будівництвом (а.с. 6).

Згідно ст. 1 ЗУ «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року із змінами та доповненнями, замовник (забудовник) - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування.

Будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» .

Згідно ч. 8 ст. 36 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Пунктом 2 ч. 1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI (в редакції, яка була чинною на час подання декларації про початок виконання будівельних робіт) передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Згідно ч.2 ст.36 вищевказаного закону (в редакції, яка була чинною на час подання декларації про початок виконання будівельних робіт) реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Форма декларації про початок виконання будівельних робіт, порядок її подання та реєстрації, форма повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Відповідно до ч.4 ст.36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI (в редакції, яка була чинною на час подання декларації про початок виконання будівельних робіт) Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю повертають декларацію про початок виконання будівельних робіт замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.

Пунктом 8 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" (в редакції, яка була чинною на час подання декларації про початок виконання будівельних робіт), встановлено, що реєстрація декларації здійснюється з дотриманням вимог Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності". ОСОБА_8 приймається у дозвільному центрі за місцезнаходженням об'єкта. Реєстрацію декларації щодо об'єкта, проект якого затверджено Кабінетом Міністрів України, який розміщено на території кількох регіонів або вплив (відповідно до проектної документації) від діяльності якого після прийняття в експлуатацію буде поширюватися на два і більше регіони (ОСОБА_9 Крим, області, м. Київ та Севастополь), здійснює Держархбудінспекція, а декларації щодо іншого об'єкта - її територіальний орган за місцезнаходженням об'єкта на безоплатній основі.

Згідно п.9 Порядку № 466 (в редакції, яка була чинною на час подання декларації про початок виконання будівельних робіт) замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до Інспекції два примірники декларації за формою згідно з додатком 2. Один примірник після проведення реєстрації повертається замовнику, другий - залишається в Інспекції, яка її зареєструвала. Замовник згідно із законом відповідає за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації.

Інспекція протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та вносить їх до єдиного реєстру відповідно до п.10 Порядку № 466 (в редакції, яка була чинною на час подання декларації про початок виконання будівельних робіт).

Відповідно до п.11 вищевказаного порядку (в редакції, яка була чинною на час подання декларації про початок виконання будівельних робіт) у разі коли декларація подана чи оформлена з порушенням встановлених вимог, Інспекція повертає її замовнику з обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації.

Аналіз чинних на час подачі позивачем декларації про початок виконання будівельних робіт вимог законодавства свідчить про те, що право на виконання будівельних робіт виникає у замовника після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт здійснює орган державного архітектурно-будівельного контролю. У разі коли декларація подана чи оформлена з порушенням встановлених вимог, Інспекція повертає її замовнику з обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації.

З матеріалів справи вбачається, що декларація, подана позивачем 5 вересня 2016 року №31953-ДАБК до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області яку зареєстровано такою 7 вересня 2016 року за №ЧК00 (а.с. 9-12).

При перевірці декларації про початок виконання будівельних робіт інспекцією ДАБК не виявлено будь-яких порушень при її подачі.

Відповідно до ч.2 ст.39-1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

17 січня 2017 року Верховною Радою України прийнято Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності" № 1817-VIII, який набрав чинності 10 червня 2017 року, п. 2 розділу ІІ "Прикінцеві та Перехідні положення" якого передбачено, що зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт є чинними до завершення будівництва об'єктів, крім випадків їх скасування відповідно до пункту 3 цього розділу.

Відповідно до п.3 розділу ІІ "Прикінцеві та Перехідні положення" вищевказаного Закону зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт можуть бути скасовані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у разі: 1) подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт; 2) наявності відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою; 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю; 4) скасування містобудівних умов та обмежень; 5) виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта; 6) виконання будівельних робіт, не передбачених згідно з декларацією про початок виконання будівельних робіт.

Таким чином підстави для скасування декларації про початок виконання будівельних робіт, які зареєстровані до набрання чинності цим Законом, визначені підпунктами 1, 2, 3, 4, 5, 6 пункту 3 розділу ІІ Прикінцеві та Перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності" від 17січня 2017 року № 1817-VIII.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Разом з тим, відповідачем не надано суду належних, допустимих та достатніх доказів, які б свідчили про виконання ОСОБА_1 будівельних робіт, не передбачених ОСОБА_8 про початок виконання будівельних робіт, або ж що зазначені нею в ОСОБА_8 №ЧК00 відомості є недостовірними, що мало б наслідком вважати спірний об'єкт самочинним будівництвом, або ж проектна документація розроблена з істотними порушеннями законодавства у сфері містобудівної діяльності. Доказів наявності рішення про скасування поданої позивачем ОСОБА_8 про початок виконання будівельних робіт суду не надано.

Згідно ч.ч.1, 3, 4, 10 ст.79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач повинен надати суду докази разом із поданням відзиву. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не визначено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.

Крім того, відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Оскільки предметом розгляду адміністративної справи є оскарження постанови про притягнення до відповідальності по справі про адміністративне правопорушення, відтак суд зобовязаний перевірити законність та обґрунтованість її складення та дослідити, чи було дотримано порядок притягнення особи до відповідальності за правопорушення будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, з наданням їй можливості скористатись усіма правами, передбаченими чинним законодавством.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що відповідачем, який є субєктом владних повноважень, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 не надано належних та допустимих доказів на підтвердження прийняття постанови №59 по справі про адміністративне правопорушення від 26 квітня 2017 року, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений законом, в звязку з чим адміністративний позов ОСОБА_1 щодо її скасування є обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю субєкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб'єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

Згідно ч. 3 ст. 249 КАС України суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов'язків, неналежного виконання професійних обов'язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

Суд зазначає, що окрема ухвала є формою реагування суду на порушення норм права, причини та умови, що спричинили (зумовили) ці порушення, з метою їх усунення та запобігання таким порушенням у майбутньому.

Слід зазначити, що окрема ухвала це не обов'язок суду, а право.

Інститут постановлення окремої ухвали є крайньою мірою і може застосовуватися лише у випадках, коли є очевидним порушення закону та з метою вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли такому порушенню.

За таких обставин суд не вбачає достатніх підстав для винесення окремої ухвали у справі щодо дій головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 19, 55 Конституції України, ст.ст. 245, 251, 256, 280 КУпАП, ст.ст. 2, 77-79, 139, 162, 249, 229, 241-246, 255, 286 КАС України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI, Законом України «Про основи містобудування» від 16 листопада 1992 року №2780-XII, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №533, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року №698, Положенням про Державний архітектурно будівельний контроль, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 25 березня 1993 року №225, -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 №59 від 26 квітня 2017 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу на суму 8534 (вісім тисяч пятсот тридцять чотири) гривні.

В решті заявлених позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного адміністративного суду, особами, які не були присутні під час проголошення рішення, протягом тридцяти днів з моменту його отримання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Сторони по справі:

Позивач: ОСОБА_1, жителька АДРЕСА_5.

Відповідач: головний інспектор будівельного нагляду управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3, вул. Небесної Сотні, 31/1 м. Черкаси.

Відповідач: головний інспектор будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_4, вул. Небесної Сотні, 31/1, м. Черкаси.

Головуючий О.П.Опалинська