Справа № 520/12736/17
Суддя: Калініченко Л. В.
Дата ухвалення: 2018-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-а/520/155/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2018 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Калініченко Л.В.,

за участю секретаря Єгорової Н.Ю.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2,

представника відповідача Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря - Сєрбіна Дмитра Леонідовича,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою

ОСОБА_1

до Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря

про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення

та закриття провадження по справі,

ВСТАНОВИВ:

23 жовтня 2017 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Державної Екологічної інспекції Північно-Західного Регіону Чорного моря про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря № 100738 від 10 жовтня 2017 року, а також про закриття провадження у адміністративній справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено наступне.

22 вересня 2017 року на адресу ТОВ «МСП НІКА-ТЕРА» від Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря надійшов лист-повідомлення №2118/11 від 13.09.2017 року про проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства України у сфері навколишнього природного середовища Товариством з обмеженою відповідальністю «Морський спеціалізований порт НІКА-ТЕРА» у період з 09.10.2017 року по 23.10.2017 року.

Частиною 2 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю). Для суб'єктів господарювання, які відносяться до високого ступеня ризику (зокрема, Товариства з обмеженою відповідальністю «Морський спеціалізований порт Ніка-Тера») планові заходи здійснюються не частіше одного разу на два роки.

Відповідно до ч. 1 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб'єкта господарювання та виправлення технічних помилок. Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.

У період з 15.08.2016р. по 02.09.2016р. Державною екологічною інспекцією Північно-Західного регіону Чорного моря вже було проведено планові заходи державного нагляду (контролю) у ТОВ «МСП НІКА-ТЕРА» за результатами яких було складено Акт від 02.09.2016р. і припис №1 від 02.09.2016р. про виявлені недоліки. В ході позапланової перевірки, встановлено, що вказані у приписі №1 від 02.09.2016р. недоліки були виправлені, про що зазначено у акті від 01.09.2017р.

Таким чином, проведення планової перевірки у період з 09 жовтня по 23 жовтня 2017 року, на думку представника позивача, не відповідає положенням чинного законодавства та вказує на незаконність вимог Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря, оскільки попередня планова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів, щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами у ТОВ «МСП НІКА-ТЕРА» була проведена з 15.08.2017р. по 02.09.2016 р., тобто в межах двох років.

Крім того, відповідно до ч. 15 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи державного нагляду (контролю) зобов'язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю) зокрема, якщо органом державного нагляду (контролю) порушено вимоги щодо періодичності проведення перевірок та, якщо не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб- сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

На офіційних веб-сайтах: Державної екологічної інспекції - http://www.dei.gov.ua, Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря - «http://bsdei.gov.ua/». Міністерства екології та природних ресурсів України - «https://menr.gov.ua/» не оприлюднена уніфікована форма акту, в якій передбачено перелік питань залежно від ступеню ризику.

Також представником позивача зазначено, що уніфікована форма акту, затверджена Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 2 жовтня 2012 р. №483, скасована Розпорядженням КМУ від 10 березня 2017 р. №166-р.

Також, як стверджує представник позивача, згідно листа-Державної регуляторної служби України від 16.08.2017 року №7076/0/20-17 ТСЗ «Морський спеціалізований порт Ніка- Тера» має право не допускати посадових осіб Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря у разі здійснення ними планового заходу державного нагляду (контролю) за відсутності затвердженої та оприлюдненої на відповідному офіційному веб-сайті уніфікованої форми акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеню ризику.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», ТОВ «Морський спеціалізований порт Ніка-Тера» листом №1487/нк-08 від 27.09.17р. попередило Держекоінспекцією Північно-Західного регіону Чорного моря про відмову в допущенні до перевірки у зв'язку з порушенням вимоги щодо періодичності проведення перевірок та відсутністю затвердженої та оприлюдненої на власному офіційному веб- сайті уніфікованої форми акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

Не дивлячись на це, 10.10.2017р. до ТОВ «МСП НІКА-ТЕРА» прийшли представники Держекоінспекції Північно-Західного регіону Чорного моря та вручили заступнику начальника порту ТОВ «МСП НІКА-ТЕРА» ОСОБА_1 направлення №100116 від 04.10.2017р. про проведення планової перевірки у період з 09.10.2017р. по 23.10.2017р. в якому зазначено, що попередню перевірку проведено з 15.08 до 02.09.2016р.

У відповідь на незаконність проведення вказаних дій та відмову в допуску до перевірки, представники Держекоінспекції Північно-Західного регіону Чорного моря склали відносно ОСОБА_1 протокол №100739 від 10.10.2017р. про адміністративне правопорушення за ст. 188-5 КУпАП, постанову №100738 від 10.10.2017р. про накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 765 грн. 00 коп та акт від 10.10.2017р. про відмову в проведенні перевірки.

На підставі вищевикладеного, представник позивача вважає, що постанова №100738 від 10.10.2017р. про накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 765 грн. 00 коп. є незаконною, підлягає скасуванню, а справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП закриттю.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 25.10.2017 року відкрите провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної Екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря про скасування постанови та закриття провадження у справі.

15.01.2018 року відповідач подав до суду заперечення на позов, відповідно до якого позов не визнає та вважає його необґрунтованим з огляду на наступне.

Так, представник відповідача зазначив, що правові розуміння про періодичність планових перевірок на підставі змін до законодавства щодо періодичності проведення перевірок у керівників підприємств є помилковим та не відповідає принципу дії закону у часі.

Частиною 1 статті 58 Конституції України, закріплено один з найважливіших загальновизнаних принципів сучасного права - закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Це означає, що вони поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності.

Офіційне тлумачення частини 1 статті 58 було надане у Рішенні Конституційного Суду у справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини 1 статті 58 Конституції України ( справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) №1-рп/99 від 09.02.1999.

У цьому Рішенні Конституційним Судом було встановлено, що за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині 1 статті 58 Конституції України. За якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону, у редакції що діяла до 01.01.2017 року, планові заходи державного нагляду (контролю) здійснювались відповідно до річних або квартальних планів.

У редакції Закону, яка набула чинності з 01.01.2017 року, встановлено, що плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року; планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому, тобто, враховуючи принцип незворотності дії закону у часі, вказана норма поширюється на планові періоди, які почнуться з 2018 року.

На підставі принципу незворотності дії закону у часі, вважається, що норми статті 4, 5 Закону, якими визначений порядок планування здійснення заходів державного нагляду (контролю), зокрема, щодо складання та затвердження плану комплексних планових заходів державного нагляду (контролю), у редакції, яка набула чинності з 01.01.2017 року, поширюється на відносини, які виникнуть у планових періодах. Починаючи з 2018 року.

А у 2017 році до планування та періодичності проведення планових заходів мають застосовуватись норми законодавства, які діяли до 01.01.2017 року.

У зв'язку з чим, представник відповідача вважає, що дії керівників підприємств по недопущенню інспекторів Держекоінспекції до проведення фінансових перевірок є неправомірними.

Щодо уніфікованої форми акту перевірки, представник відповідача, зазначив наступне.

Відповідно до пункту статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб'єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Отже, план перевірок на 2017 рік затверджений наказом Державної екологічної інспекції України до 1 грудня 2016 року.

Представник відповідача пояснив, що дійсно, як вказує позивач, у зв'язку із набранням чинності 10.05.2017 року розпоряджень Кабінету Міністрів України від 10.03.2016 року №169-р «Про скасування деяких наказів міністерств та інших органів виконавчої влади», яким зокрема, скасовано наказ Міністерства охорони навколишнього приходного середовища України від 10.09.2008 ріжу №464 «Про затвердження Порядку організації та проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства» зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.01.2009 за №18/16034 та від 10.03.2017 №166-р «Про скасування деяких наказів міністерств та інших центральних органів виконавчої влади» яким скасовано наказ Міністерства екології та природних ресурсів України від .02.10.2012 №483 «Про затвердження уніфікованих Форм актів перевірок дотримання вимог природоохоронного законодавства, що містять перелік питань для здійснення планових заходів державного нагляду (контролю)».

Так, відповідач в особі старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря є державним службовцем, якому делеговано повноваження передбачені законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідач, як особа, уповноважена на виконання певних функцій держави зобов'язана діяти відповідно до законів, розпоряджень та наказів та не має права безпідставно не виконувати свої обов'язки.

Листом Державної екологічної інспекції України від 13.05.2017 року №6-8-2740 надані роз'яснення та повідомлено, що Державною регуляторною службою України повідомлено, що розроблення нового порядку/інструкції проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства є недоцільними оскільки положення Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у, сфері господарської діяльності» визначають правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю). Дія Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» поширюється в тому числі і на територіальні органи Держекоінспекції.

Таким чином, як стверджує представник відповідача, під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) територіальні органи Держекоінспекції керуються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пунктом 6 статті 7 якого встановлено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, ідо до діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу, державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання підписані акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Отже, Державною регуляторною службою України рекомендовано про результати перевірок складати акт, який повинен містити вимоги п.6 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», що відповідає діючому законодавству та не є порушенням прав суб'єкта господарювання.

На підставі вищевикладеного, представник відповідача, вважає. що відповідач здійснював свої повноваження відповідно до законів, розпоряджень та наказів, а тому дії відповідача при виконанні своїх службових обов'язків та намаганні провести планову перевірку, затверджену наказом Державної екологічної інспекції України є правомірними.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, та просив їх повністю задовольнити.

Представник відповідач у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Заслухавши пояснення представників сторін по справі, дослідивши матеріали справи, суд вважає позов не підлягаючим задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 12 серпня 2016 року Державною екологічною інспекцією Північно-Західного регіону Чорного моря Державної екологічної інспекції України було надано направлення на перевірку за № 100075 та проведено з 15 серпня 2016 року по 02 вересня 2016 року планову перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Морський спеціалізований порт Ніка - Тера» на відповідність дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами, за наслідком якої складено акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами.

02 вересня 2016 року Державною екологічною інспекцією Північно-Західного регіону Чорного моря Державної екологічної інспекції України було видано припис за №1, яким приписано Товариству з обмеженою відповідальністю «Морський спеціалізований порт Ніка - Тера» в строк до 02.12.2016 року забезпечити експлуатацію устаткування для очистки газу згідно законодавства та забезпечити здійснення інструментально-лабораторних вимірювань параметрів викидів забруднюючих речовин пересувних джерел, який було прийнято начальником Товариства з обмеженою відповідальністю «Морський спеціалізований порт Ніка - Тера», про що свідчить підпис уповноваженої особи ТОВ у приписі.

16 серпня 2017 року Державною екологічною інспекцією Північно-Західного регіону Чорного моря Державної екологічної інспекції України було видано направлення за №100070 на проведення позапланової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Морський спеціалізований порт Ніка - Тера» на дотримання вимог природоохоронного законодавства, та виконання умов припису №1 від 02.09.2016 року, на підставі ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

У період з 28.08.2017 року по 01 вересня 2017 року Державною екологічною інспекцією Північно-Західного регіону Чорного моря Державної екологічної інспекції України було проведено позапланову перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Морський спеціалізований порт Ніка - Тера» на відповідність дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами, за наслідком якої складено акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами, в якому зазначено, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Морський спеціалізований порт Ніка - Тера» вимоги припису №1 від 02.09.2016 року виконані в повному обсязі.

13 вересня 2017 року Державною екологічною інспекцією Північно-Західного регіону Чорного моря Державної екологічної інспекції України було направлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Морський спеціалізований порт Ніка - Тера» повідомлення за №2118/11 про проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства.

27 вересня 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Морський спеціалізований порт Ніка - Тера» направило лист на ім'я в.о. начальника Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря, в якому зазначило, що не згодне з діями Державної екологічної інспекції щодо проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, викладеної в направленні від 13.09.2017 року за №2118/11, у зв'язку з порушенням вимоги щодо періодичності проведення перевірок та відсутністю затвердженої та оприлюдненої на власному офіційному веб- сайті уніфікованої форми акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику, та одночасно повідомило, що ТОВ «Морський спеціалізований порт Ніка - Тера» на підставі викладених обставин, в праві не здійснювати допуск працівників Державної екологічної інспекції до перевірки.

04 жовтня 2017 року Державною екологічною інспекцією Північно-Західного регіону Чорного моря Державної екологічної інспекції України було надано направлення за №100116 на проведення планової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Морський спеціалізований порт Ніка - Тера» на дотримання вимог природоохоронного законодавства.

10 жовтня 2017 року представниками Держекоінспекції Північно-Західного регіону Чорного моря було складено протокол №100739 від 10.10.2017 року у відношенні заступника начальника Товариства з обмеженою відповідальністю «Морський спеціалізований порт Ніка - Тера» - ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення за ст. 188-5 КУпАП та винесено постанову №100738 від 10.10.2017 року про накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 765 грн. 00 копійок, у зв'язку з відмовою в допуску до перевірки, про що також було складено акт від 10.10.2017 року про відмову в проведенні перевірки.

ОСОБА_1 вважаючи вказану постанову незаконною, звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить скасувати оскаржувану постанову, а справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП закрити, у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством. (ст.1 КпАП України).

В ст. 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом.

Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як зазначив Пленум Вищого адміністративного суду України від «06» березня 2008 року №2 «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ», під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень суди незалежно від підстав, наведених у позовній заяві, повинні перевіряти їх відповідність усім зазначеним вимогам.

За правилами ч. 1, 2 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Частинами 1, 2 статті 7 КАС України передбачено, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до вимог ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Стаття 62 Конституції України встановлює презумпцію невинуватості, відповідно до якої обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Щодо посилань представника позивача, як на підставу для скасування оскаржуваної постанови, про порушення відповідачем періодичності проведення перевірок, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) врегульовані Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Статтею 4 Закону передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. У разі якщо суб'єкт господарювання на відповідний плановий період включений до планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) одночасно кількох органів державного нагляду (контролю), відповідні планові заходи здійснюються органами державного нагляду (контролю) комплексно - одночасно всіма органами державного нагляду (контролю), до планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) яких включено суб'єкта господарювання.

Невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю) тягне за собою застосування штрафних санкцій до суб'єкта господарювання згідно із законом.

Посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з'ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.

Статтею 5 Закону України передбачено, що планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб'єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.

Плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинні містити дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення.

Протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб'єкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається.

Частиною 2 цієї ж статті 5 Закону передбачено, що планові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються органом державного нагляду (контролю) за діяльністю суб'єктів господарювання, яка віднесена до високого ступеня ризику, до якого в свою чергу віднесено ТОВ «Морський спеціалізований порт Ніка - Тера» - не частіше одного разу на два роки.

Так, судом встановлено, що дійсно Державною екологічною інспекцією Північно-Західного регіону Чорного моря Державної екологічної інспекції України було проведено двічі на рік планову перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Морський спеціалізований порт Ніка - Тера» на дотримання вимог природоохоронного законодавства.

Однак, суд вважає, такі дії відповідача правомірними та вважає необґрунтованими посилання представника позивача щодо порушення відповідачем періодичності проведення перевірок, оскільки відповідно до частини 1 статті 5 Закону, у редакції що діяла до 01.01.2017 року, планові заходи державного нагляду (контролю) здійснювались відповідно до річних або квартальних планів.

У редакції Закону, яка набула чинності з 01.01.2017 року, встановлено, що плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року; планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому.

Частиною 1 статті 58 Конституції України, закріплено один з найважливіших загальновизнаних принципів сучасного права - закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Це означає, що вони поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності.

Офіційне тлумачення частини 1 статті 58 було надане у Рішенні Конституційного Суду у справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини 1 статті 58 Конституції України ( справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) №1-рп/99 від 09.02.1999.

У цьому Рішенні Конституційним Судом було встановлено, що за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині 1 статті 58 Конституції України. За якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Отже, враховуючи принцип незворотності дії закону у часі, вказана норма поширюється на планові періоди, які почнуться з 2018 року, а у спірний період проведення відповідачем планових перевірок, мали застосовуватись норми законодавства, які діяли до 01.01.2017 року.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що Державною екологічною інспекцією Північно-Західного регіону Чорного моря Державної екологічної інспекції України під час здійснення спірних перевірок було дотримано вимоги Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» щодо періодичності проведення перевірок.

Щодо посилань представника позивача, як на підставу для скасування оскаржуваної постанови, про відсутність затвердженої та оприлюдненої на власному офіційному веб- сайті уніфікованої форми акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику, суд зазначає наступне.

Пунктом 4 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що заходи державного нагляду здійснюються у спосіб та за формою, які встановлюються законами.

В зв'язку із набранням чинності 10.05.2017 року розпоряджень Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 року №169-р «Про скасування деяких наказів міністерств та інших органів виконавчої влади», яким зокрема, скасовано наказ Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.09.2008 року №464 «Про затвердження Порядку організації та проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства» зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.01.2009 за №18/16034 та від 10.03.2017 №166-р «Про скасування деяких наказів міністерств та інших центральних органів виконавчої влади» яким скасовано наказ Міністерства екології та природних ресурсів України від 02.10.2012 №483 «Про затвердження уніфікованих форм актів перевірок дотримання вимог природоохоронного законодавства, що містять перелік питань для здійснення планових заходів державного нагляду (контролю)».

Листом Державної екологічної інспекції України від 13.05.2017 року № 6-8-2740 роз'яснено, що положення Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначають правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю). Дія Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» поширюється в тому числі і на територіальні органи Держекоінспекції.

Таким чином, під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) територіальні органи Держекоінспекції керуються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Пунктом 6 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:

- дату складення акта;

- тип заходу (плановий або позаплановий);

- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);

- предмет державного нагляду (контролю);

- найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;

- найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Таким чином, вимоги до форми акту встановлені в Законі України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Також, Державною регуляторною службою України рекомендовано про результати перевірок складати акт, який повинен містити вимоги п.6 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», що відповідає діючому законодавству та не є порушенням прав суб'єкта господарювання.

Отже, дії відповідача, при виконанні своїх службових обов'язків та намаганні провести планову перевірку, затверджену наказом Державної екологічної інспекції України є правомірними.

У невиконанні статтею 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» обов'язкових дій суб'єктом господарювання вбачається склад правопорушення передбачений статтею 1885 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно зі ч. 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

З урахуванням вищевикладеного, позивачем не доведено та не надано доказів на підтвердження своїх посилань, що спірна постанова №100738 про накладення адміністративного стягнення від 10 жовтня 2017 року, винесена з порушеннями та у невідповідності до чинного законодавства України.

Суд не вбачає незаконності та протиправності дій щодо позивача, який порушив вимоги Закони, у зв'язку з чим був правомірно притягнутий до адміністративної відповідальності за статтею 1885 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У зв'язку з чим, суд вважає, що дії відповідача ґрунтуються на законі, тому постанова в справі про адміністративне правопорушення щодо позивача підлягає залишенню без змін, а адміністративний позов - без задоволення.

При вищевикладених обставинах та керуючись ст. 2, 22, 72, 73, 75-77, 242-246, 250-251, 295 КАС України, п.п.15.5 п.15 розділу VII Перехідні положення КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1) до Державної екологічної інспекції Північно-Західного регіону Чорного моря (місцезнаходження: 65114, м. Одеса, 12-А Лінія 6-ої станції Люстдорфської дороги, 22) про скасування постанови №100738 про накладення адміністративного стягнення від 10 жовтня 2017 року, якою притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за правопорушення передбачене ст. 188-5 КпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 765 гривень 00 копійок, та закриття провадження по справі у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення - відмовити.

Рішення може бути оскаржено шляхом подання до Одеського апеляційного адміністративного суду через Київський районний суд м. Одеси апеляційної скарги на рішення протягом десяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення суду складено - 22 жовтня 2018 року.

Головуючий Калініченко Л. В.