Справа № 811/1663/18
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2018-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

05 жовтня 2018 року м. Кропивницький Справа № 811/1663/18

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Черниш О.А.,

за участю секретаря судового засідання Бондар Я.Г.,

розглядаючи у судовому засіданні за правилами спрощеного провадження

адміністративну справу

позивач: Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (25015, м. Кропивницький, вул. Пашутінська, 1, )

відповідач: товариство з обмеженою відповідальністю "Ю А Р" (27406, Кіровоградська область, м. Знам'янка, вул. Віктора Голого, 110А, )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: товариство з обмеженою відповідальністю "Кір Нафта Транс" (25014, м. Кропивницький, просп. Інженерів, 11 А, )

про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), -

В С Т А Н О В И В:

Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (надалі - УДСНС у Кіровоградській області) звернулося до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Ю А Р" (надалі - ТОВ "Ю А Р") про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Позов УДСНС у Кіровоградській області мотивовано тим, що у ході проведеної ним планової перевірки автозаправної станції з автогазозаправним пунктом, що розташована за адресою: Кіровоградська область, м. Знам'янка, смт. Знам'янка Друга, вул. Шмідта, 56, яка належить ТОВ "Кір Нафта Транс" та перебуває у користуванні ТОВ "Ю А Р", виявлено порушення законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, про що складено акт №47 від 21.05.2018 року. У зв'язку з виникненням такої загрози, з метою недопущення заподіяння шкоди життю чи здоров'ю людей, позивач на підставі цього акту просить суд застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до ТОВ "Ю А Р" у вигляді зупинення роботи (експлуатації) автозаправної станції з автогазозаправним пунктом, шляхом заборони її використання (експлуатації) ТОВ "Ю А Р" та опечатування (опломбування) технологічного обладнання (запірної арматури заправних колонок та ємностей) та вхідних дверей до операторської.

Ухвалою судді від 08.06.2018 року залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ТОВ "Кір Нафта Транс", яке є власником автозаправної станції з автогазозаправним пунктом, що розташована за адресою: Кіровоградська область, м. Знам'янка, смт. Знам'янка Друга, вул. Шмідта, 56.

У ході судового розгляду справи представник позивача подав до суду клопотання, в якому просив замінити первісного відповідача - ТОВ "Ю А Р" - на належного - ТОВ "Кір Нафта Транс". Вказане клопотання мотивоване тим, що за час розгляду справи змінилися обставини, про які не було відомо позивачу, зокрема те, що відповідач припинив право користування АЗС з АГЗП, про заборону використання (експлуатації) якої подано позов. З цих підстав представник позивача наполягав на тому, що на даний час забезпечення пожежної та техногенної безпеки на вказаному об'єкті цілком покладається на його власника - ТОВ "Кір Нафта Транс", тому він має відповідати за цим позовом.

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить з того, що за визначенням, наведеним у пункті 8 частини 1 статті 4 КАС України, відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема за зверненням суб'єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб'єкту законом.

Згідно з частиною 4 статті 5 КАС України суб'єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

У частині 4 статті 46 КАС України наведені випадки, у яких громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, громадські об'єднання, юридичні особи, які не є суб'єктами владних повноважень, можуть бути відповідачами за адміністративним позовом суб'єкта владних повноважень: зокрема у випадках, коли право звернення до суду надано суб'єкту владних повноважень законом.

Статтею 48 КАС України унормований порядок заміни неналежної сторони.

Частинами 3, 5 статті 48 КАС України передбачено, що якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Матеріали адміністративної справи свідчать про те, що підставою для звернення позивача до суду з цим позовом стали результати планової перевірки додержання ТОВ "Ю А Р" як суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки при провадженні ним господарської діяльності на об'єкті - автозаправна станція з автогазозаправним пунктом, що розташована за адресою: Кіровоградська область, м. Знам'янка, смт. Знам'янка Друга, вул. Шмідта, 56, оформлені актом перевірки №47 від 21.05.2018 року.

Власником цього об'єкту за нотаріально посвідченим договором купівлі-продажу від 28.02.2017 року є ТОВ "Кір Нафта Транс". За договором оренди від 01.03.2017 року, укладеним між ТОВ "Кір Нафта Транс" та ТОВ "Ю А Р", АЗС передана в оренду останньому до 31.01.2020 року. Однак 01.06.2018 року між сторонами договору укладено додаткову угоду про розірвання (припинення) договору оренди від 01.03.2017 року. За актом прийому-передачі (повернення) майна від 01.06.2018 року АЗС повернута ТОВ "Кір Нафта Транс".

Пред'являючи позов 04.06.2018 року, позивач визначив відповідачем ТОВ "Ю А Р", щодо якого проводилася перевірка додержання ним вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки та якому вносився припис про усунення виявлених порушень. Право на звернення позивача, як суб'єкта владних повноважень, до суду з таким позовом передбачене Кодексом цивільного захисту України, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до абзаців 2, 3, 7 статті 1 цього Закону:

- державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;

- заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом;

- спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Згідно зі статтею 3 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) здійснюється зокрема за такими принципами: гарантування прав та законних інтересів кожного суб'єкта господарювання; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом.

Частинами 1, 4 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно з частиною 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною 11 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що плановий чи позаплановий захід щодо суб'єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником.

Згідно з частиною 4 статті 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб'єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

Відповідно до частин 1, 5, 6 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з частинами 7, 8 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Аналіз наведених норм свідчить, що позов про застосування до суб'єкта господарювання заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг подається контролюючим органом до адміністративного суду на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу державного нагляду (контролю), у ході якого виявлено порушення вимог законодавства при провадженні господарської діяльності. Відповідачем за таким позовом має бути суб'єкт господарювання, щодо діяльності якого проводився відповідний захід та складався акт.

Суд зазначає, що за своєю правовою природою обмеження або зупинення діяльності суб'єкта господарювання є видом адміністративно-господарських санкцій, що застосовуються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування до суб'єктів господарювання за порушення встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності та спрямовані на припинення правопорушення суб'єкта господарювання та ліквідацію його наслідків. (ст.ст. 216, 217, 238, 239 Господарського кодексу України).

Відповідно до частин 1, 3 статті 246 Господарського кодексу України здійснення будь-якої господарської діяльності, що загрожує життю і здоров'ю людей або становить підвищену небезпеку для довкілля, забороняється. Підстави і порядок обмеження та зупинення діяльності суб'єктів господарювання, а також повноваження уповноважених органів приймати відповідні рішення встановлюються законом.

Згідно з частиною 1 статті 218 Господарського кодексу України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

За визначенням, наведеним у частині 1 статті 55 Господарського кодексу України, суб'єктами господарювання визнаються учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов'язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов'язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством.

Частинами 1, 2 статті 133 Господарського кодексу України передбачено, що основу правового режиму майна суб'єктів господарювання, на якій базується їх господарська діяльність, становлять право власності та інші речові права - право господарського відання, право оперативного управління. Господарська діяльність може здійснюватися також на основі інших речових прав (права володіння, права користування тощо), передбачених Цивільним кодексом України. Майно суб'єктів господарювання може бути закріплено на іншому праві відповідно до умов договору з власником майна.

Судом установлено, що плановий захід державного нагляду (контролю) - перевірка додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки - проводився щодо суб'єкта господарювання - ТОВ "Ю А Р", яким у господарській діяльності використовувався об'єкт перевірки - АЗС з АГЗП, що розташовані за адресою: Кіровоградська область, м. Знам'янка, смт. Знам'янка Друга, вул. Шмідта, 56. Відтак саме цей суб'єкт господарювання має бути відповідачем у справі за позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), поданим на підставі відповідного акту. ТОВ "Кір Нафта Транс", щодо якого не проводилася така перевірка та щодо якого не складався відповідний акт, не повинно відповідати за цим позовом, а тому не може бути залученим до участі у даній справі в якості відповідача.

Керуючись статтями 48, 248, 256 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

1. У задоволенні клопотання представника позивача про заміну відповідача у справі відмовити.

2. Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш