Справа № 1540/3912/18
Суддя: Бутенко А. В.
Дата ухвалення: 2018-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 1540/3912/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2018 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Бутенко А.В., розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» (01135, м. Київ, вул. Дмитрівська, 92-94 літера А) до Державної архітектурно будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції в Одеській області (65107, м. Одеса, вул. Канатна, 83) про визнання протиправними дії, визнання протиправною та скасування постанови № 193/2/1015-05/1-11884 від 13.12.2017,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» до Державної архітектурно - будівельної інспекції України, Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області, в якому просить суд:

- Визнати протиправними дії Державної архітектурно - будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області щодо проведення позапланової перевірки на виконання будівельних робіт в нежитловому приміщені першого поверху за адресою м. Одеса, вул. Рішельєвська, 42, відносно ТОВ «Фінансова компанія «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» () у житлових приміщеннях №11,13.

- Визнати протиправною та скасувати постанову № 193/2/1015-05/1-11884 від 13.12.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яка винесена відносно ТОВ «Фінансова компанія «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» ().

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувана постанова є такою, що суперечить Конституції України, Законам України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Постановам КМУ від 23 травня 2011 р. № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», від 6 квітня 1995 р. № 244 «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та інших нормативно-правових актів, оскільки:

- Відповідач не мав повноважень здійснювати спірну перевірку щодо позивача з питань дотримання вимог містобудівного законодавства.

- Відповідачем було перевищено повноваження при здійсненні перевірки позивача та порушено процедуру проведення такої перевірки.

- Відповідач, порушуючи порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не повідомили позивача про проведення щодо нього перевірки та застосування штрафних санкцій, що позбавило позивача права захисту.

Ухвалою суду від 08.08.2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з призначенням до розгляду на 03 вересня 2018 року.

03.09.2018 року судом закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 26.09.2018 року.

26.09.2018 року до судового засідання зявився представник позивача та в звязку з неявкою Відповідача, надав клопотання про продовження розгляду справи в порядку письмового провадження (а.с. 90).

Суд зазначає, що Відповідач до підготовчого засідання, яке було призначено на 03.09.2018 року та до судового засідання, яке було призначено на 26.09.2018 року, не зявлявся, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином (а.с. 84, 89). Будь-яких клопотань, заяв та відзиву на позов від Відповідача до суду не надходило.

Таким чином, згідно з ч. 9 ст. 205 КАС України, розгляд справи проведено у порядку письмового провадження.

Інших заяв та клопотань до суду по суті справи не надходило.

Дослідивши матеріали справи відповідно до вимог ст.ст. 72-79 КАС України, судом встановлене наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» в межах виконавчого провадження № 55880498 дізналось, що державним виконавцем на виконання Постанови Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області № 193/2/1015-05/1-11884 від 13.12.2017р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності накладено арешт на кошти та майно товариства.

Постанову та всі матеріали, що стали підставою для накладення штрафу, ТОВ «ФК «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» було отримано 19 липня 2018 р.

Позивач, не погоджуючись з діями Відповідача, а також постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, звернувся з даним позовом до суду.

Оцінивши дії та постанову суб`єкта владних повноважень, суд з урахуванням приписів ч. 2 ст. 2 КАС України дійшов висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оцінюючи правомірність дії та рішення органу владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конституції України, органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на обєктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання субєктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки обєкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність обєкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва обєкта;

- перевірка виконання субєктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до п 2. Постанови КМУ від 23 травня 2011 р. № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування обєктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до п. 7 зазначеної Постанови КМУ від 23 травня 2011 р. № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Отже, однією з підстав для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Відповідно до Наказу №231 П від 28.08.2017р., Відповідачем визначено провести позапланову перевірку на обєкті будівництва: виконання будівельних робіт в нежитловому приміщені першого поверху за адресою: м. Одеса, вул. Рішельєвська, 42.

Підставою для видання зазначеного наказу вказано лист Управління ДАБК Одеської міської ради від 24.07.2017 р. №3434, який надісланий на підставі звернення громадянки ОСОБА_1, що проживає за адресою ІНФОРМАЦІЯ_1 до ДАБІ України.

Однак, в наказі та в листі не містяться обґрунтування та докази щодо порушення ТОВ «Ліберті Фінанс» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, які б стали підставою для проведення позапланового заходу щодо Позивача.

Суд зазначає, що Відповідачем не дотримано основних принципів державного контролю, визначених ст. З Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а саме принципу об'єктивності та неупередженості здійснення державного контролю, неприпустимості проведення перевірок суб'єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв, і принципу здійснення державного контролю лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом.

Як встановлено судом, позаплановий захід здійснювався за заявою мешканки квартири 1-б, вул. Рішельєвська, 42 м. Одеси - ОСОБА_1, проте, суд зазначає, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, у будинку № 42 по вул. Рішельєвській в м. Одесі відсутня квартира № 1-б (а.с. 37-43).

Також, згідно з даними вказаного реєстру, нежитлове приміщення 1-го поверху будинку № 42 по вул. Рішельєвській в м. Одесі має реєстраційний номер 8609735 та належить ОСОБА_2 (а.с. 39-40)

На підставі вищевикладеного встановлено, що дозвіл на проведення позапланової перевірки надано лише на обєкт будівництва нежитлового приміщення 1-го поверху будинку № 42 по вул. Рішельєвській в м. Одесі, а дозвіл на проведення перевірки квартири 11, 13, будинку № 42 по вул. Рішельєвскій в м. Одесі, яка належить ОСОБА_3 не надавався.

З огляду на зазначене, позаплановий захід Відповідач повинен був проводити щодо нежитлового приміщення першого поверху за адресою: м. Одеса, вул. Рішельєвська, 42, а не житлових приміщень квартири 11,13 за адресою м. Одеса, вул.. Рішельєвська , 42.

Також, суд зазначає, що законодавством у сфері містобудівельної діяльності визначено спеціального субєкта перевірки, а саме замовники, виконавці будівельних робіт, проектні та експертні організації.

Позивач не є замовником, виконавцем робіт, або проектною та експертною організацією, повязаною з виконанням будівельних робіт.

Суд зазначає, що у направленні для проведення позапланового заходу від 28.08.2017 р. №1151 не вказано щодо якого субєкта містобудування проводиться перевірка.

Як субєкт господарювання, так і обєкт перевірки в даному випадку є спеціальним - це не будь-яке приміщення, що належить чи знаходиться у власності чи володінні будь-якої фізичної чи юридичної особи, а це місце виконання будівельних робіт (нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, попередніх будівельних робіт тощо) або випуску будівельних матеріалів.

В наказі, в направлені на перевірку та постанові зазначено, що перевірявся обєкт будівництва «Виконання будівельних робіт в нежитловому приміщенні першого поверху за адресою: м. Одеса, вул. Рішельєвська, 42».

Відповідно до Постанови КМ України від 13.04.2011 N 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт", будівельні роботи - це роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Отже перевірка обєкта без визначення субєкта господарювання, відповідних документів та підтвердження здійснення будь-яких видів будівельних робіт на обєкті є безпідставною.

Крім того, суд зазначає, що посадовими особами Відповідача не повідомлено про перевірку керівника субєкта господарювання, або особу, ним уповноважену, не предявлено наказ на перевірку, направлення, службове посвідчення, письмове погодження позапланової перевірки з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю).

Також, суд зазначає, що Лист від 24.07.2017 р. №3434, наказ та направлення на перевірку не містять посилання щодо порушення Позивачем норм містобудування в житлових приміщеннях №11, 13 за адресою м. Одеса, вул. Рішельєвська, 42.

Крім того, встановити, коли саме проводилась перевірка неможливо, адже згідно направлення від 28.08.2011 №1151 термін перевірки вказано з 20.11.2017 р. - 29.11.2017 р., в той же час Відповідачем на адресу Позивача направлявся лист № 1015-05/1-10476 від 06.11.2017р. (згідно календарного штемпеля відділення поштового звязку 08.11.2017 р.) з вимогою надати документи щодо проведення будівельних робіт за адресою: м. Одеса, вул. Рішельєвська, 42 та вимогою забезпечити присутність відповідальної особи на будівельному майданчику 17.11.2017 р. На вказаний лист Позивач 22.11.2017р. направив пояснення, в яких повідомив, що не є субєктом, якого залучено до будівництва за адресою: м. Одеса, вул. Рішельєвська, 42, а є лише суборендарем житлових приміщень, з наданням відповідних документів.

Суд зазначає, що Позивач - ТОВ ФК «Ліберті Фінанс» є фінансовою установою та зареєстрована за адресою: 01135, м. Київ, вул. Дмитрівська, буд. 92-94 літера А. Директор підприємства - ОСОБА_4, який здійснює свої службові обов'язки за адресою реєстрації цього підприємства.

За відсутності належних підтверджень відмови керівника або уповноваженої ним особи від отримання документів щодо перевірки, на думку суду, перевірка проводилась без керівника підприємства, а зазначена в акті перевірки та протоколі інформація про його відмову в одержані документів не відповідає дійсності.

В оскаржуваній постанові зазначено, що позивача визнано винним у правопорушенні, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 1 585 800,00 грн.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», субєкти містобудування, які є замовниками будівництва обєктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: експлуатація або використання обєктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність обєкта до експлуатації чи в акті готовності обєкта до експлуатації, вчинені щодо:

- обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

- обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

- обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із значними наслідками (ССЗ), - у розмірі девятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Отже, закон, на який посилається відповідач в оскаржуваній постанові, так само як нормативно-правові акти, що встановлюють порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, передбачає притягнення до відповідальності спеціальних субєктів - субєктів містобудування, які є замовниками будівництва обєктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або тих, що виконують функції замовника і підрядника одночасно.

Тобто порушенням, передбаченим названою нормою закону, є не будь-яка експлуатація будь-ким приміщення, не введеного в експлуатацію, а експлуатація або використання саме обєкту будівництва саме замовником або підрядником.

Як встановлено судом, позивач не є замовником та/або підрядником, не здійснював жодних будівельних робіт за адресою: м. Одеса, вул. Рішельєвська, 42.

Отже, до позивача не можуть бути застосовані санкції, передбачені п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Щодо підстав користування Позивачем приміщенням на першому поверсі будинку за адресою: м. Одеса, вул. Рішельєвська, 42, суд зазначає наступне.

Згідно інформації з Державного реєстру речових право на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, квартира 11, 13 будинку 42 по вулиці Рішельєвській в м. Одесі (реєстраційний номер обєкту нерухомого майна: 1) належить ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1) з 21.03.2013. Загальна площа вказаної квартири становить 63,2 кв. м.

В свою чергу, громадянин ОСОБА_3 здав в оренду Приватному підприємству «МАГДАЛІНА», згідно договору оренди 63,2 кв.м. вказаних приміщень згідно договору від 15.12.2015 року № 15/12/2015 (а.с. 44-48). Даним договором закріплено, що орендар зобовязаний не здійснювати без письмової згоди Орендодавця перебудову, перепланування і реконструкції приміщення (п. 7.1. Договору), орендар має право проводити внутрішнє перепланування, реконструкцію приміщення, свердління стін і стелі тільки з письмового дозволу Орендодавця, а так само за умови внесення до початку таких робіт суми застави, відповідної витрат на демонтаж і приведення приміщення до попереднього стану (п. 7.2. Договору). Крім того, п. 7.2. вказаного договору передбачено право орендаря передавати в суборенду обєкт оренди без письмової згоди орендодавця тільки для здійснення : фінансових послуг Фінансовою Компанією.

В подальшому, орендар приміщення в особі ПП «МАГДАЛІНА», уклав з ТОВ ФК «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» договір суборенди № 15/08-24 від 15.08.2016 року (а.с. 49-51). З умов зазначеного договору суборенди вбачається, що ТОВ ФК «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» передана частина приміщення, площею 10 кв. м. за адресою Рішельєвська, 42 (п. 1.2. Договору).

Суд вказує на те, що вказаним договором суборенди не передбаченого право ТОВ ФК «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» проводити будь-які внутрішні перепланування, реконструкцію приміщення, свердління та інше, оскільки таке право згідно умов договору оренди надано лише ПП «МАГДАЛІНА».

Окрім того, 29.05.2017 між ПП «МАГДАЛІНА» та ТОВ ФК «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» укладено додаткову угоду № 1 до Договору суборенди нежитлового приміщення № 15/08-24 від 15.08.2016 року (а.с. 52-53), згідно якої сторони дійшли згоди на внесення змін до п. 1.2. у розділі предмету договору у якому зазначили, що у суборенду передається приміщення, яке знаходиться за адресою: 65011, м. Одеса, вул. Рішельєвська, буд. 42, 1-й поверх, кімната № 1, загальною площею 10 кв. м.

Як зазначає Позивач, приміщення на момент передачі було належним чином облаштовано, оскільки в повному обсязі відповідало вимогам Постанови Правління Національного банку України № 990 від 29.12.2015 (п. 1.6. Договору).

Також, між ПП «МАГДАЛІНА» та ТОВ ФК «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» укладено договір суборенди приміщення № 29/05-02 від 29.05.2017 року (а.с. 54-56), згідно умов якого, ТОВ ФК «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» отримало у суборенду приміщення від ПП «МАГДАЛІНА», яке знаходиться за адресою: 65011, м. Одеса, вул. Рішельєвська, буд, 42, 1-й поверх, кімната № 2, загальною площею 17 кв. м. Умови зазначеного договору, щодо прав та обовязків сторін ті ж самі, що й у договорі суборенди № 15/08-24 від 15.08.2016 року.

Таким чином, ТОВ ФК «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» користується приміщеннями зазначеної квартири, площа яких становить 27 кв. м., а не усією квартирою, площа якої становить 63,2 кв. м., без права проводити будь-які підготовчі та будівельні роботи.

Також, суд зазначає, що Відповідачем було порушено порядок проведення перевірки та порядок накладення штрафу.

Так позапланова перевірка відповідача є заходом архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 12 Постанови КМУ від 23 травня 2011 р. № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 13-14 Порядку №533 передбачено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Як вбачається з матеріалів перевірки, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області в період з 20.11.2017 р. по 29.11.2017 р. проводилась позапланова перевірка виконання будівельних робіт в нежитлових приміщеннях першого поверху за адресою: м ОСОБА_2, вул. Рішельєвська, 42, про що складено акт перевірки, припис та протокол від 29.11.2017р. (а.с. 62-77).

Відповідно до Постанови КМУ від 06.04.1995 р №244 «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, субєктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови субєкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання акту, протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому, та повинна надіслати зазначені документи йому рекомендованим листом з повідомленням. Субєкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невідємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, розяснює субєкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обовязки, передбачені Законом та цим Порядком.

Справа може розглядатися за участю субєкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються субєкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного субєкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень субєкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобовязана зясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний субєкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідачем не надано доказів ознайомлення Позивача з протоколом та повідомлення про час і місце розгляду справи, що позбавило позивача можливості скористатись своїм правом на надання пояснень та заперечень щодо застосування до нього штрафних санкцій.

Дані обставини також підтверджується Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 12.06.2018 року по справі 815/1053/18, залишеним без змін Ухвалою Одеського апеляційного адміністративного суду від 11.09.2018 року.

Крім того, відповідно до п. 25 Постанови КМУ від 6 квітня 1995 р. № 244 «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку керівникові або уповноваженому представникові субєкта містобудування чи надсилається йому поштою, про що робиться відмітка у постанові. Недотримання цієї норми позбавило Позивача права оскаржити її у встановлений строк і призвело до безпідставного відкриття виконавчого провадження та накладення арешту на грошові кошти позивача, що завдало значної шкоди його правам та інтересам.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 42 Конституції України, кожен має право на підприємницьку діяльність, яка не заборонена законом.

Відповідно до ст. 42 Господарського кодексу України (ГК), підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб'єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Відповідно до ст. 43 ГК України, підприємці мають право без обмежень самостійно здійснювати будь-яку підприємницьку діяльність, яку не заборонено законом.

Відповідно до ст. 44 ГК України, одними з основних принципів підприємницької діяльності є: комерційний розрахунок та власний комерційний ризик;вільне розпорядження прибутком, що залишається у підприємця після сплати податків, зборів та інших платежів, передбачених законом.

Відповідно до ст. 47 ГК України, держава гарантує усім підприємцям, незалежно від обраних ними організаційних форм підприємницької діяльності, рівні права та рівні можливості для залучення і використання матеріально-технічних, фінансових, трудових, інформаційних, природних та інших ресурсів.

Факт використання позивачем приміщення на законних підставах (договір суборенди), не є правовою підставою для покладання на нього відповідальності за дії інших осіб, що мали місце до укладення договору суборенди у спірних правовідносинах.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 та ч. 1 ст. 73 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст. 159 КАС України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб'єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Враховуючи те, що представник відповідача у судові засідання не зявлявся, жодних клопотань, заперечень або відзивів на позов від нього не надходило, суд розцінює неподання відзиву як визнання позову.

Приймаючи до уваги викладене, оцінюючи надані докази в сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ст. 242 КАС України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частиною 2 статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України Про судовий збір, судовий збірсправляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

У відповідності до ч. 3 ст. 4 Закону України Про судовий збір, за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано субєктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується судовий збір за ставкою 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; майнового характеру, який подано юридичною особою сплачується судовий збір за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (616700,00 грн.).

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет на 2018 рік з 1 січня 2018 року установлено прожитковий мінімум для працездатнихосіб 1762 гривень.

Судом встановлено, що Позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру, а саме про визнання протиправними дії Державної архітектурно - будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області щодо проведення позапланової перевірки на виконання будівельних робіт в нежитловому приміщені першого поверху за адресою м. Одеса, вул. Рішельєвська, 42, відносно ТОВ «Фінансова компанія «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» () у житлових приміщеннях №11,13 та вимогу майнового характеру про визнання протиправною та скасування постанови № 193/2/1015-05/1-11884 від 13.12.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

За вимогу немайнового характеру, Позивач повинен був сплатити 1762 грн., а за вимогу майнового характеру 23787,00 грн.

Таким чином, розрахунок сплати судового збору за подання данного позову виглядає наступним чином: 1762 грн. (вимога немайоновго характеру) + 23787,00 грн. (вимога майоновго характеру) = 25549,00 грн.

Суд зазначає, що при зверненні ТОВ «Фінансова компанія «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» до суду із даним позовом, за клопотанням Позивача, судом було відстрочено сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Оскільки позов ТОВ «Фінансова компанія «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» судом задоволено у повному обсязі, то відповідно до приписів ч. 1 ст. 139 КАС України, суд дійшов висновку про стягнення з Відповідача до Державного бюджету України, судовий збір у розмірі 25549 (двадцять пять тисяч пятсот сорок девять) гривень.

Керуючись ст.ст. 6, 72-73, 77, 132, 139, 159, 143, 159, 241-246, 250-251 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» (01135, м. Київ, вул. Дмитрівська, 92-94 літера А) до Державної архітектурно будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції в Одеській області (65107, м. Одеса, вул. Канатна, 83) - задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправними дії Державної архітектурно - будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області щодо проведення позапланової перевірки на виконання будівельних робіт в нежитловому приміщені першого поверху за адресою м. Одеса, вул. Рішельєвська, 42, відносно ТОВ «Фінансова компанія «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» () у житлових приміщеннях № 11,13.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 193/2/1015-05/1-11884 від 13.12.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яка винесена відносно ТОВ «Фінансова компанія «ЛІБЕРТІ ФІНАНС» ().

Стягнути з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно будівельної інспекції України (), судовий збір до Державного бюджету України, отримувач: Отримувач: УК у м.Одесі/Київський р-н/22030101, Код отримувача: (ЄДРПОУ) 38016923; Номер рахунку: 4032; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) - 899998; наявність відомчої ознаки: « 84» Окружні адміністративні суди, в розмірі 25549 (двадцять пять тисяч пятсот сорок девять) гривень.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду першої інстанції в 30-денний строк з дня складення повного судового рішення.

Суддя Бутенко А.В.

.