Справа № 826/4529/15
Суддя: Кузьменко А.І.
Дата ухвалення: 2018-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 жовтня 2018 року № 826/4529/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Кузьменко А.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об'єднання «РОМСАТ»
ДоКиївської міської митниці Державної фіскальної служби
про визнання нечинними та скасування рішення про визначення коду товару, картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення,-
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об'єднання «РОМСАТ» (далі по тексту - позивач, ТОВ «Науково-виробниче об'єднання «РОМСАТ») звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської міської митниці Державної фіскальної служби (далі по тексту - відповідач, Київська міська митниця ДФС), в якому просить:

- визнати нечинним та скасувати рішення про визначення коду товару від 12 лютого 2015 року №КТ-121-2015;

- визнати нечинним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №100250004/2015/00021;

- зобов'язати відповідача здійснити митне оформлення товару - цифровий ресівер (ТВ-тюнер), арт. VOL 1720W виробництва PRO BROADBAND (SHENZEN LTD), отриманого позивачем за контрактом №RADB-2014/23 від 23 жовтня 2014 року, за кодом УКТЗЕД, що вказаний у митній декларації від 11 лютого 2015 року №100250004/2015/088803, а саме код УКТЗЕД 85287115.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилається на те, що висновки відповідача є необґрунтованими, оскільки нормативні акти, на які посилається митний орган в оскаржуваному рішенні, не містять інформації, що відеотюнер можна відносити до коду УКТЗЕД 85287115 у випадку, якщо він має пристрій для прийому супутникового телебачення стандарту DVB-S, кабельного цифрового телебачення стандарту DVB-С, або ефірного телебачення стандарту DVB-Т, і в нього є роз'єм для підключення телевізійного високочастотного коаксіального кабелю.

Позивач стверджує, що цифровий ресівер (ТВ-тюнер) є відеотюнером згідно УКТЗЕД 85287115, оскільки основним критерієм в даному випадку є: здатність приймати телевізійні канали; наявність в ньому вмонтованого модему, для доступу в Інтернет; можливість його використання без поєднання з радіомовним приймачем або пристроєм, що записує або відтворює звук чи зображення.

Представник відповідача у запереченнях на адміністративний позов зазначив, що оскаржуване рішення прийнято відповідно до вимог УКТЗЕД та з урахуванням характеристик товару, викладених у паспорті, що наданий від виробника товару, та листа Державної фіскальної служби України від 30 жовтня 2014 року №8936/7/99-99-25-02-17 «Про класифікацію товару».

Додатково представник митного органу зазначив, що з урахуванням інформації про призначення, конструктивні особливості та принцип дії пристрою товар ідентифіковано як цифровий ресивер арт. VOL 1720W, що є обладнанням для абонентського доступу до послуг з перегляду пакетів цифрового телебачення, які надаються через загальну мережу Інтернет. Зв'язок з постачальником послуг для перегляду ТВ-програм здійснюється через мережу інтернет завдяки спеціальному Інтернет протоколу. У даній моделі відсутній відеотюнер для прийому супутникового телебачення стандарту DVB-S, кабельного цифрового телебачення стандарту DVB-С, або ефірного телебачення стандарту DVB-Т. Відсутній роз'єм для підключення телевізійного високочастотного коаксіального кабелю. Прилад працює на основі мікропроцесора та має доступ в Інтернет з функцією інтерактивного обміну інформації.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 березня 2015 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 травня 2015 року призначено товарознавчу технічну експертизу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 листопада 2017 року справу прийнято до провадження суддею Кузьменко А.І., поновлено провадження у справі та призначено її до судового розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 січня 2018 року призначено судову телекомунікаційну експертизу та зупинено провадження у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 серпня 2018 року поновлено провадження у справі та призначено судове засідання.

В судовому засіданні 28 серпня 2018 року представник позивача підтримав позовні вимоги, представники відповідача заперечувала проти їх задоволення в повному обсязі.

Враховуючи викладене та зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, у відповідному судовому засіданні судом, згідно з частиною 3 статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

11 лютого 2015 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об'єднання «РОМСАТ» пред'явило до митного оформлення ввезений на умовах контракту №RADB-2014/23 від 23 жовтня 2014 року товар на підставі вантажної митної декларації №100250004/2015/088804.

Як вбачається з графи 31 вантажної митної декларації, ввезений товар характеризується як цифровий ресівер (ТВ-тюнер), арт. VOL 1720CW, що є обладнанням для абонентського доступу до послуг з перегляду пакетів цифрового телебачення, обладнаний роз'ємом для прийому кабельного цифрового телебачення DVB-С, вмонтований модем для доступу в Інтернет та мікропроцесор, в кількості - 2060 штук, а також цифровий ресівер (ТВ-тюнер), арт. VOL 1720W, що є обладнанням для абонентського доступу до послуг з перегляду пакетів цифрового телебачення, які надаються через загальну мережу Інтернет. Пристрій обладнаний роз'ємом Ethernet для підключення до мережі Інтернет. Прилад працює на основі мікропроцесора та має доступ в Інтернет з функцією інтерактивного обміну інформацією, в кількості - 4120 штук.

Позивачем разом з вантажно-митною декларацією подано: комерційний інвойс №GNM1, контракт № RADB-2014/23 від 23 жовтня 2014 року, сертифікат про походження товару С154700D25930003 від 14 січня 2015 року, декларацію про відповідність №ПР-15D-01 і №ПР-12D-01, на підставі яких Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об'єднання «РОМСАТ» класифікувало цифровий ресівер (ТВ-тюнер), арт. VOL 1720W в межах товарної позиції згідно УКТЗЕД 85287115 (апарати з приладами на основі мікропроцесора, з вмонтованим модемом, для доступу в Інтернет та з функцією інтерактивного обміну інформацією, здатні приймати телевізійні сигнали («цифровий декодер» з функцією зв'язку, включаючи пристрої, що виконують функції запису та відтворення, за умови збереження основних властивостей цифрового декодера з функцією зв'язку) зі ставкою ввізного мита 0 %.

За результатами проведення заходів митного контролю відділом класифікації товарів Управління адміністрування митних платежів та митного-тарифного регулювання Київської міської митниці Державної фіскальної служби прийнято рішення №КТ-121-2015 від 12 лютого 2015 року, яким товар класифіковано за кодом УКТЗЕД 85287191 (апарати з приладами на основі мікропроцесора, з вмонтованими модемом для доступу в Інтернет та з функцією інтерактивного обміну інформацією, здатні приймати телевізійні сигнали «цифровий декодер» з функцією зв'язку, включаючи пристрої, що виконують функції запису та відтворення, за умови збереження основних властивостей цифрового декодера з функцією зв'язку) зі ставкою ввізного мита 10 %.

У висновку зазначеного рішення вказано, що цифровий ресивер арт. VOL 1720W, що є обладнанням для абонентського доступу до послуг з перегляду пакетів цифрового телебачення, які надаються через загальну мережу Інтернет. Зв'язок з постачальником послуг для перегляду ТВ-програм здійснюється через мережу інтернет завдяки спеціальному Інтернет протоколу. У даній моделі відсутній відеотюнер для прийому супутникового телебачення стандарту DVB-S, кабельного цифрового телебачення стандарту DVB-С, або ефірного телебачення стандарту DVB-Т. Відсутній роз'єм для підключення телевізійного високочастотного коаксіального кабелю. Прилад працює на основі мікропроцесора та має доступ в Інтернет з функцією інтерактивного обміну інформації.

Митним органом складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №100250004/2015/00021.

На підставі наведеного, 11 лютого 2015 року позивачем подано тимчасову митну декларацію №100250004/2015/08880104 та додаткову митну декларацію №100250003/2015/089184, на підставі яких товар випущено в обіг.

Позивач, вважаючи рішення митного органу про визначення коду товару та картку відмови у митному оформленні протиправними, звернувся до суду з даним позовом, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Відповідно до частин 1, 2 статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

Відповідно до статті 67 Митного кодексу України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Указом Президента України від 17 травня 2002 року №466/2002 «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» Україна приєдналась до вказаної системи.

Згідно пункту «а» статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів (дата підписання: 14 червня 1983 року), що є частиною національного законодавства, Договірна Сторона Конвенції зобов'язується, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності справжньої Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов'язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без яких-небудь доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об'єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3, 4, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД додатку до Закону України «Про Митний тариф України» від 19 вересня 2013 року №584-VII (чинний на момент митного оформлення товару та винесення відповідного рішення) класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Частиною 1 статті 246 Митного кодексу України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

В силу приписів частини 3 статті 318 Митного кодексу України митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до статті 248 Митного кодексу України Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Засвідчення органом доходів і зборів прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Митна декларація реєструється та приймається органом доходів і зборів у порядку, що визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (частина 1 статті 264 Митного кодексу України).

Митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала, і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом. Факт прийняття митної декларації засвідчується посадовою особою органу доходів і зборів, яка її прийняла, шляхом проставлення на ній відбитка відповідного митного забезпечення та інших відміток (номера декларації, дати та часу її прийняття тощо), у тому числі з використанням інформаційних технологій (частина 6 статті 264 Митного кодексу України).

В силу положень частин 3-5 статті 69 Митного кодексу України товари на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Таким чином, у випадку виникнення у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару суперечностей щодо тлумачення положень УКТЗЕД, митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Разом з тим, порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов'язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД) регламентовано Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України 30 травня 2012 року №650 (далі по тексту - Порядок №650).

За визначенням пункту 3 розділу І вказаного Порядку класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України» (далі - Основні правила інтерпретації УКТЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Посадова особа ПМО чи митного поста згідно з цим Порядком здійснює контроль правильності класифікації товарів під час проведення процедур митного контролю та оформлення товарів (пункт 5 розділу І Порядку №650).

Відповідно до пункту 5 розділу ІІІ Порядку №650 у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема з оскаржуваного рішення про визначення коду товару, митний орган зазначив, що у цифровому ресивері арт. VOL 1720W, що є обладнанням для абонентського доступу до послуг з перегляду пакетів цифрового телебачення, які надаються через загальну мережу Інтернет, відсутній роз'єм для підключення телевізійного високочастотного коаксіального кабелю, а прилад працює на основі мікропроцесора та має доступ в Інтернет з функцією інтерактивного обміну інформації.

Разом з тим, відповідачем не доведено, які саме суперечності виникли у нього щодо тлумачення положень УКТЗЕД, зокрема, у чому полягає складність класифікації товару.

Крім того, судом встановлено, що додаткових документів (відомостей) відповідач у позивача не витребовував.

З метою з'ясування всіх обставин справи ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 травня 2015 року призначено технічну експертизу у справі №826/4529/15, на вирішення якої поставлено питання:

- Яке функціональне призначення пристрою торгівельної марки VOL 1720 W?

- Чи призначений пристрій торгової марки VOL 1720 W за своїми технічними, конструктивними та функціональними характеристиками для прийому сигналів телемовлення і перетворення прийнятих сигналів у стандартні сигнали звукового мовлення та зображення для перегляду програм телебачення на телевізорах?

- Чи є пристрій торгової марки VOL 1720 W за своїми технічними, конструктивними та функціональними характеристиками відеотюнером?

За результатами проведення експертизи телекомунікаційних систем (обладнання) та засобів складено висновок експерта №13974/15-35 від 21 вересня 2017 року, в якому зазначено, що:

- за функціональним призначенням пристрій VOL 1720 W використовується для абонентського доступу до послуг з перегляду каналів цифрового телебачення;

- пристрій VOL 1720 W за своїми технічними, конструктивними та функціональними характеристиками призначений для прийому (отримання) ір-пакетів із сигналами телемовлення і перетворення прийнятих сигналів у стандартні сигнали звукового мовлення та зображення для перегляду програм телебачення на телевізорах;

- наданий на дослідження пристрій VOL 1720 W не є відеотюнером, через неможливість приймати та перетворювати радіосигнали.

Водночас, судом встановлено, що судовий експерт при складенні висновку №13974/15-35 від 21 вересня 2017 року помилково застосував під час проведенні судової експертизи міжнародний стандарт ДСТУ №27418-87, який скасований наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики №234 від 26 вересня 2007 року.

Наведені обставини підтвердив судовий експерт в судовому засіданні, у зв'язку з чим ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 січня 2018 року призначено повторну експертизу телекомунікаційних систем (обладнання) та засобів, на вирішення якої поставлено аналогічні питання, а саме:

- Яке функціональне призначення пристрою торгівельної марки VOL 1720 W?

- Чи призначений пристрій торгової марки VOL 1720 W за своїми технічними, конструктивними та функціональними характеристиками для прийому сигналів телемовлення і перетворення прийнятих сигналів у стандартні сигнали звукового мовлення та зображення для перегляду програм телебачення на телевізорах?

- Чи є пристрій торгової марки VOL 1720 W за своїми технічними, конструктивними та функціональними характеристиками відеотюнером?.

За результатами проведеного дослідження складено висновок експерта №19/9-1/2/18-СЕ/18 від 20 липня 2018 року, відповідно до якого:

- наданий на експертизу пристрій VOL 1720 W функціонально призначений для перегляду каналів цифрового мовлення;

- наданий на експертизу пристрій VOL 1720 W за своїми технічними, конструктивними та функціональними характеристиками призначений для прийому (отримання) сигналів телемовлення у вигляді ІР-пакетів, їх декодування, перетворення декодованого сигналу в аналогові або цифрові сигнали звукового мовлення та зображення і передавання їх на екран телевізора або іншого пристрою, що здатний їх відтворити;

- віднести наданий на експертизу пристрій VOL 1720 W за своїми технічними, конструктивними та функціональними характеристиками до категорії відеотюнер не представляється можливим, у зв'язку з тим, що на момент проведення дослідження серед діючих в Україні як національних (державних) стандартів, так і міжнародних стандартів (ГОСТ) не виявлено визначення терміну «відеотюнер», а також не виявлено чітких технічних, конструктивних і функціональних критеріїв, за якими можна віднести пристрій до категорії відеотюнер.

Представник митного органу додатково з урахуванням висновку експерта зазначив, що позиція експерта є необґрунтованою, оскільки в даному випадку достатньо врахувати технічні можливості наданого пристрою та пояснення до УКТЗЕД, які побудовані на основі пояснень Гармонізованої системи опису і кодування товарів 2012 року та пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09 червня 2015 року №401. На думку митного органу, враховуючи пояснення до товарних позицій 8528 71 11-8528 71 19 до цих товарних категорій включається апаратура, що містить відеотюнер, котрий перетворює високочастотні телевізійні сигнали, що використовуються відеозаписувальною або відеовідтворювальною апаратурою або монітором. Водночас, товар, наданий позивачем для здійснення митного оформлення, за своїми характеристиками, здатний перетворити сигнал, отриманий лише через дротовий інтернет-адаптер (за рахунок мережі Інтернет).

У письмових поясненнях щодо висновку експерта представник позивача вказує, що твердження відповідача про те, що пояснення до УКТЗЕД розкривають зміст позицій 8528 71 15 00 та 8528 71 91 00 є безпідставними, оскільки пояснення стосуються виключного вищого рівня деталізації - спільної товарної позиції 8528 і називаються «пояснення до товарної позиції 8528», до якої входять обидва вказані коди. Крім того, на думку позивача, доводи відповідача про те, що пристрій VOL 1720 W мав декларуватись за кодом 8528 71 91 00 УКТЗЕД спростовується пунктом 4 статті 3 Митного кодексу України.

Як вбачається з характеристики УКТЗЕД до позиції 8528 71 15 00 відносяться товари: приймальна апаратура для телебачення, поєднана або не поєднана з радіомовним приймачем або з пристроєм, що записує або відтворює звук чи зображення:

- - яка не призначена для включення до свого складу відеодисплея або екрана:

- - - відеотюнери:

- - - - апарати з приладами на основі мікропроцесора, з вмонтованим модемом, для доступу в Інтернет та з функцією інтерактивного обміну інформацією, здатні приймати телевізійні сигнали («цифровий декодер» з функцією зв'язку, включаючи пристрої, що виконують функції запису та відтворення, за умови збереження основних властивостей цифрового декодера з функцією зв'язку).

Суд погоджується з доводами позивача, що висновком експерта встановлено, що пристрій VOL 1720 W обладнаний мікропроцесором ВСМ75831, містить модем для доступу з функцією інтерактивного обміну для Ethernet, WiFi та здатний приймати телевізійні сигнали.

Водночас, аналогічні характеристики містить товарна позиція 8528 71 91 00 УКТЗЕД:

- приймальна апаратура для телебачення, поєднана або не поєднана з радіомовним приймачем або з пристроєм, що записує або відтворює звук чи зображення:

- - - інша:

- - - - апарати з приладами на основі мікропроцесора, з вмонтованим модемом, для доступу в Інтернет та з функцією інтерактивного обміну інформацією, здатні приймати телевізійні сигнали («цифровий декодер» з функцією зв'язку, включаючи пристрої, що виконують функції запису та відтворення, за умови збереження основних властивостей цифрового декодера з функцією зв'язку).

Аналіз наведеного опису свідчить, що вирішальним в даному випадку є можливість віднесення товару до товарної позиції 8528 71 15 00 УКТЗЕД у разі відповідності такого товару характеристикам поняття «відеотюнер».

При цьому, як вбачається з висновку експерта та не спростовано відповідачем, на момент проведення дослідження серед діючих в Україні як національних (державних) стандартів, так і міжнародних стандартів (ГОСТ) не виявлено визначення терміну «відеотюнер», а також не виявлено чітких технічних, конструктивних і функціональних критеріїв, за якими можна віднести пристрій до категорії відеотюнер.

Пунктом 4 статті 3 Митного кодексу України визначено, що у разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов'язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов'язків посадових осіб органів доходів і зборів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь органу доходів і зборів, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян.

З урахуванням наведеного в сукупності, зважаючи, що в митного органу на момент прийняття оскаржуваного рішення про визначення коду товару, як і станом на момент вирішення даної справи, були відсутні визначення терміну «відеотюнер», як і чіткі технічні, конструктивні і функціональні критерії, за якими можна віднести пристрій до категорії відеотюнер, суд приходить до висновку, що рішення, з урахуванням вимог пункту 4 статті 3 Митного кодексу України, повинно прийматись на користь позивача.

При цьому те, що пристрій VOL 1720 W обладнаний мікропроцесором ВСМ75831, містить модем для доступу з функцією інтерактивного обміну для Ethernet, WiFi та здатний приймати телевізійні сигнали підтверджується експертним дослідженням.

Пунктом 5 розділу ІІІ Порядку №650 передбачено, що якщо посадовими особами ВМП, уповноваженими особами ПМО чи митного поста приймається рішення, яке не відповідає інформації, заявленій декларантом у митній декларації, то ця митна декларація не може використовуватися для митного оформлення класифікованого товару.

Проте, враховуючи протиправність прийнятого митним органом рішення про визначення коду товару від 12 лютого 2015 року №КТ-121-2015, з метою ефективного захисту прав та інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги щодо зобов'язання відповідача прийняти від позивача митну декларацію та здійснити митне оформлення товару за кодом УКТЗЕД, що вказаний у митній декларації від 11 лютого 2015 року №100250004/2015/088803, а саме код УКТЗЕД 8528 71 15.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідач, як суб'єкт владних повноважень, покладений на нього обов'язок доказування правомірності прийняття оскаржуваного рішення та картки відмови з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, не виконав, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 72-77, 139, 143, 243-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об'єднання «РОМСАТ» задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської митниці Державної фіскальної служби про визначення коду товару від 12 лютого 2015 року №КТ-121-2015.

3. Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №100250004/2015/00021.

4. Зобов'язати Київську міську митницю Державної фіскальної служби здійснити митне оформлення товару - цифровий ресівер (ТВ-тюнер), арт. VOL 1720W виробництва PRO BROADBAND (SHENZEN LTD), отриманого Товариством з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об'єднання «РОМСАТ» за контрактом №RADB-2014/23 від 23 жовтня 2014 року, за кодом УКТЗЕД, що вказаний у митній декларації від 11 лютого 2015 року №100250004/2015/088803, а саме код УКТЗЕД 8528 71 15.

5. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об'єднання «РОМСАТ» (02140, м. Київ, проспект Оболонський, 32-Б, оф. 402, ) понесені ним судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 561 (п'ятсот шістдесят одна) гривня 21 копійка за рахунок бюджетних асигнувань Київської міської митниці Державної фіскальної служби (03124, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, 8-А, ).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя А.І. Кузьменко