Справа № 824/994/18-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2018-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 жовтня 2018 р. м. Чернівці справа № 824/994/18-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Левицький В.К., розглянув матеріали поданої Головним управлінням ДФС у Чернівецькій області заяви щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків товариства з обмеженою відповідальністю "Капітела".

В С Т А Н О В И В:

11.01.2018 р. о 09 год. 51 хв. Головне управління ДФС у Чернівецькій області (далі - заявник) звернулося до суду із заявою, в якій просить винести рішення, яким визнати обґрунтованим рішення про накладення адміністративного арешту майна платника податків товариства з обмеженою відповідальністю "Капітела" від 10.10.2018 р. №272.

Відповідно п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленими ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Підстави та порядок провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів врегульовано спеціальною нормою, а саме ст. 283 КАС України. Так, відповідно до ч. 1 ст. 283 КАС України провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Положенням ч. 2 ст. 283 КАС України встановлено, що заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинна містити: 1) найменування адміністративного суду; 2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу звязку заявника; 3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу звязку, якщо такий відомий, щодо сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті; 4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника; 5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються; 6) підпис уповноваженої особи субєкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

Перевіривши заяву про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків на предмет дотримання заявником вимог передбачених ч. 2 ст. 283 КАС України у сукупності із загальними вимогами, які встановленими ст. 160, 161, 172 цього Кодексу, суд залишає її без руху, виходячи з наступного.

Частиною 2 ст. 283 КАС України встановлено, що заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Отже, ч. 2 ст. 283 КАС України встановлений спеціальний строк звернення органів доходів і зборів до суду при здійсненні ними визначених законом повноважень. Так, заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Однак, в поданій до суду заяві заявник не обґрунтував дотримання строку звернення до суду встановленого ч. 2 ст. 283 КАС України з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Пунктом 5 ч. 5 ст. 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують зазначені обставини.

Позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ст. 94, ч. 4 ст. 161 КАС України).

Однак, в супереч вказаним вимогам заявником належним чином не завірено копії доданих до заяви документів.

Пунктом 6 ч. 2 ст. 283 КАС України визначено, що заява у справах за зверненням органів доходів і зборів повинна містити підпис уповноваженої особи субєкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

Судом встановлено, що заява щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платників податків підписано в.о. начальника Головного управління ДФС у Чернівецькій області ОСОБА_1 та скріплено печаткою.

Однак, в порушення вимог п. 6 ч. 2 ст. 283 КАС України, заявник не надав документів, які підтверджують повноваження уповноваженої особи - в.о. начальника Головного управління ДФС у Чернівецькій області ОСОБА_1 на звернення до суду із позовом в інтересах Головного управління ДФС у Чернівецькій області.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно ст. 1 цього Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно ст. 9 Закону № 3674-VI суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Платники судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ч. 1 ст. 2 Закону № 3674-VI).

Відповідно до ст. 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Розміри ставок судового збору визначено ст. 4 цього Закону. Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить - 1 розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2018 р." з 1 січня 2018 р. розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1762,00 грн.

Частиною 3 ст. 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Як видно із заяви, зміст та характер заявлених вимог немайновий.

Суд звертає увагу, що судовий збір повинен бути сплачений на наступні банківські реквізити: отримувач коштів та код платежу Чернівецьке УК/м.Чернівці/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37978173; рахунок отримувача 4013; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача 899998; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу за подання адміністративного позову (із зазначенням позивача, відповідача, предмету спору).

Однак, доказів сплати судового збору за подання заяви заявником до суду не надано.

Між тим, заявником у заяві щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платників податків зазначено, що кошти судового збору по даній заяві будуть зараховані органом Держказначейства на відповідний рахунок 12.10.2018 р., платіжне доручення з поміткою органу Держказначсйства про сплату судового збору буде отримано 16.10.2018 р. З огляду на вказані обставини справи просив, суд відтермінувати Головному управлінню ДФС в Чернівецькій області сплату судового збору до 16.10.2018 р..

Розглянувши вказане клопотання, суд приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з приписами ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною 1 ст. 8 Закону № 3674-VI передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону № 3674-VI суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Судом встановлено, що позивач не відноситься до жодної з пільгових категорій, та повинен сплачувати судовий збір за подачу позовної заяви до суду.

Крім зазначеного, невмотивоване звільнення від оплати повністю або частково, відстрочення або розстрочення сплати судових витрат утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших суб'єктів звернення за судовим захистом.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справ "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Особа, яка утримується за рахунок Державного бюджету України, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що законодавцем визначений обов'язок суб'єкта владних повноважень сплачувати судовий збір, а тому клопотання позивача про відтермінування сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 10 ст. 169 КАС України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Проте, ч. 3 ст. 283 КАС України передбачено, що у разі недотримання вимог ч. 2 цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків. Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів. Повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

З огляду на вищенаведене, суд вважає, що без усунення вказаних вище недоліків, неможливо вирішити питання про відкриття провадження у справі, тому встановлює заявнику строк для усунення недоліків поданої заяви до 09 год. 45 хв. 12 жовтня 2018 р.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 160-161, 169, 241 та 248, 283 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

1. В задоволені клопотання про відстрочення (відтермінування) сплати судового збору відмовити.

2. Заяву про накладення адміністративного арешту майна платника податків залишити без руху.

3. Встановити заявнику строк для усунення недоліків заяви до 09 год. 45 хв. 12 жовтня 2018 року.

4. Копію ухвали невідкладно направити заявнику.

5. Роз'яснити заявнику, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк заява буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Левицький В.К.