Справа № 2240/3370/18
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2018-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 2240/3370/18
УХВАЛА

12 жовтня 2018 рокум. Хмельницький
Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Блонський В.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача, в якому просить:

1) визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області щодо невиконання свого обов'язку провести з позивачем повний розрахунок при звільненні;

2) зобов'язати ОСОБА_1 управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 матеріальну допомогу для вирішення соціально-побутових питань за 2018 рік;

3) стягнути з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області на користь ОСОБА_1 середньомісячний заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні.

Суддя, після одержання позовної заяви відповідно до пункту 6 частини 1 статті 171 КАС України зясовує зокрема, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, обєкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (із відповідними змінами і доповненнями).

Згідно з приписами частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою згідно п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" справляється судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В даній позовній заяві наявні дві вимоги немайнового характеру.

Як вбачається з долучених до позовної заяви документів, доказів сплати судового збору позивачем надано не було.

Позивач зазначає, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Суд відхиляє посилання позивача на ту обставину, що згідно з нормами п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону, він звільнений від сплати судового збору, з огляду на таке.

Зазначена законодавча норма передбачає пільги щодо сплати судового збору для позивачів у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Разом з тим, суд не вважає, що позовні вимоги пов'язані зі стягненням заробітної плати та поновленням на роботі.

Тлумачення поняття "заробітна плата" надається статтею 1 Закону України "Про оплату праці" від 24.03.1995 року № 108/95-ВР, у відповідності до якого, такою вважається винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Отже, враховуючи наведену дефініцію, поняття "заробітна плата" та "матеріальна допомога для вирішення соціально-побутових питань" не є тотожними, оскільки відповідно до п. 3.31 Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Державного комітету статистики України від 13.01.2004 року № 5 матеріальна допомога разового характеру, що надається підприємством окремим працівникам у зв'язку із сімейними обставинами, на оплату лікування, оздоровлення дітей, поховання не є заробітною платою, а є видом інших виплат, що не належать до фонду оплати праці.

Також суд звертає увагу на те, що відповідно до п. 3.34 Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Державного комітету статистики України від 13.01.2004 року № 5 грошове забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Служби безпеки України, Управління державної охорони України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ, кримінально-виконавчої системи, податкової міліції України, державної пожежної охорони Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи не є заробітною платою, проте суд вважає за необхідне застосувати аналогію закону відповідно до частини 6 статті 7 КАС України, і відповідно до статті 1 Закону України "Про оплату праці" вона є заробітною платою до якої не включається матеріальна допомога на вирішення соціально-побутових питань.

Тому позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 704,80 грн., за вимогу про зобов'язання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 матеріальну допомогу для вирішення соціально-побутових питань за 2018 рік.

Також позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 704, 80 грн., за вимогу визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області щодо невиконання свого обов'язку провести з позивачем повний розрахунок при звільненні та стягнення з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області на користь ОСОБА_1 середньомісячний заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні, оскільки стягнення середньомісячного заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні є санкцією, яка застосовується до роботодавця за порушення термінів розрахунків по заробітній платі, і не є складовою заробітної плати, в даному випадку грошового забезпечення.

Окрім того суд зазначає, що відповідно до пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Не дотримавшись вимог даної статті позивачем у позовній вимозі про стягнення з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області на користь ОСОБА_1 середньомісячного заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні не вказано періоду часу за який необхідно провести стягнення.

Згідно частини 1 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 3 статті 122 КАС України визначено, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем пропущено місячний строк звернення до суду, оскільки позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права при звільненні із служби - 04.06.2018 року, та проведенні із ним відповідного розрахунку.

Суд враховує, що позивачем також пропущено місячний строк звернення до суду із дати отримання листа відповідача від 27.08.2018 року у відповідь на його звернення.

Згідно частин 1,2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 вказаного Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на встановлене, адміністративний позов підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом:

- подання суду документа про сплату судового збору в розмірі 1409,60 грн.

- зазначення періоду за який необхідно провести стягнення середньомісячного заробітку за час затримки розрахунку при звільненні;

- надання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформленої у відповідності до статті 167 КАС України, або обгрунтувань за яких позивач вважає, що строк звернення до суду не пропущено, надання доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду.

Керуючись статтями 123,169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяОСОБА_2