Справа № 725/4961/17
Суддя: Галичанський О. І.
Дата ухвалення: 2018-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер 725/4961/17
Номер провадження 2-а/725/175/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.09.2018 року м. Чернівці

Першотравневий районний суд м.Чернівці в складі:

головуючого судді Галичанського О.І.,

при секретарі Симик І.М.,

за участю представника позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, АДРЕСА_1) , в інтересах якого на підставі довіреності діє ОСОБА_1 (АДРЕСА_2) до Жижияна Івана Євгеновича, заступника начальника Чернівецької митниці ДФС, третя особа - Чернівецька митниця (м.Чернівці, вул.Руська, 248 М) про визнання протиправним та скасування постанови у справі про порушення митних правил ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вище вказаним позовом, в обґрунтування якого посилався на те, що 27.10.2017 року заступником начальника Чернівецької митниці ДФС України Жижияном І.В. було прийнято постанову в справі про порушення митних правил №0953/40800/17, відповідно до якої його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300% несплаченої суми митних платежів.

Вважає , що дана постанова є неправомірною , виходячи з наступного:

Стверджує, що він ввіз в Україну автомобіль марки «BMW X5» державний номер Республіки Болгарія НОМЕР_1 як громадянин Румунії.

Проте, на думку митниці ОСОБА_2, будучи резидентом, надав при ввезенні автомобіля документи, що подаються громадянами - нерезидентами, тобто вчинив дії спрямовані на ухилення від сплати митних платежів.

Крім того, розмір несплачених митних платежів був визначений на підставі службової записки № 771/24-70-19-32 від 02.10.2017 року.

Додає, що митницею не доведена правомірність прийняття оскаржуваної постанови , а тому вважає її такою, що підлягає скасуванню.

У судове засідання представник митниці не з'явилася, від неї надійшло клопотання про розгляд справи у порядку письмового провадження на підставі наявних у справі доказів.

Частиною 1 ст. 263 КАС України передбачено випадки , у яких суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Проте, враховуючи , що судове засіданні по даній справі було призначено з повідомленням сторін та у судове засідання з»явився представник позивача, суд приходить до висновку , про необхідність продовження розгляду справи із заслуховуванням думки сторони по справі.

У судовому засіданні представник позивача підтримав доводи, викладені у позовній заяві. Наполягав на скасуванні оскаржуваної постанови митниці.

Згідно з наданими до суду заперечення начальника митниці Салагора М.М. на позовну заяву, ОСОБА_2, маючи статус "громадянина-резидента" (паспорт громадянина України серії НОМЕР_2, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_3, виданий 19.09.2014 року органом 7301) вчинив дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів в сумі 622 280,23 гривень, шляхом надання паспортного документу громадянина Румунії № НОМЕР_4, виданого 08.02.2017 року, на ім'я "ОСОБА_2" в якості підстави для вивезення за межі митної території України автомобіля марки «BMW X5», країна реєстрації Болгарія, державний номер НОМЕР_1, VIN-код НОМЕР_5, рік випуску 2008 p., об'єм двигуна 2993 см. куб., тип двигуна «дизель», згідно положень ст. 380 Митного кодексу України в порядку, передбаченому для "громадян -нерезидентів".

Додає, що у службовій записці Управління адміністрування митних платежів Чернівецької митниці ДФС, для визначення вартості транспортного засобу використовувалися Інтернет ресурси, можливість використання, яких передбачена Методикою. Крім того, в службовій записці вказані фактори, які б дали можливість більш точно визначити митну вартість автомобіля. Однак, за відсутністю вказаних факторів, згідно положень Методики, митна вартість визначається за інформацією, отриманою з мережі Інтернет. Саме таку інформацію митним органом використано. Отже, митна вартість визначена відповідно до чинного законодавства та із врахуванням Методики. Зазначає, що постановою Чернівецької митниці ДФС від 27.10.2017 року громадянина України ОСОБА_2 визнано винним у порушенні митних правил, передбачених ст. 485 Митного кодексу України; на громадянина України ОСОБА_2 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, а саме: 1 868 460 (один мільйон вісімсот шістдесят вісім тисяч чотириста шістдесят) гривень 69 копійок. З врахуванням наведеного, вищезазначені дії громадянина України ОСОБА_2 кваліфіковані за ст. 485 Митного кодексу України, тобто дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів. Посилаючись на норми матеріального права, просить відмовити у задоволенні позову ОСОБА_2

Суд, заслухавши пояснення представника позивача , дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно до ст. 129 Конституції України, ст. 11 КАС України адміністративне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Як вбачається з положень ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а якщо особа без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів. Суд лише сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Судом встановлено, що 08.06.2017 року о 08 год. 40 хв. в зону митного контролю п/п "Порубне" Чернівецької митниці ДФС в'їхав автомобіль марки «BMW X5» державний номер НОМЕР_1 року випуску (країна реєстрації - Республіка Болгарія) під керуванням ОСОБА_2, який надав контрольний талон для проходження митного контролю по "зеленому коридору".

Під час митного контролю ОСОБА_2 подав закордонний паспорт громадянина Румунії № НОМЕР_4, виданий 08.22.2017 року на ім'я "ОСОБА_2" та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_6.

Під час проведення митних формальностей, працівникам митниці було встановлено, що у громадянина ОСОБА_2 наявний закордонний паспорт громадянина НОМЕР_3, виданий 19.09.2014 року органом 7301 на ім'я «Костін Андрій Васильович».

Постановою Чернівецької митниці ДФС від 27.10.2017 року громадянина України ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, а саме: 1 868 460 (один мільйон вісімсот шістдесят вісім тисяч чотириста шістдесят) гривень 69 копійок, оскільки , вищезазначені дії громадянина України ОСОБА_2 кваліфіковані за ст. 485 Митного кодексу України, тобто дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів

Згідно частини 2 статті 380 Митного кодексу України громадянам-нерезидентам пропуск транспортних засобів особистого користування через митний кордон України здійснюється без застосування заходів гарантування.

Згідно листа Управління Державної міграційної служби України Чернівецькій області від гр. ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1, задокументований Ленінським РВ УМВС в Чернівецькій області пасрпротом громадянина України НОМЕР_2 від 22.12.1998 року та користується паспортом громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_3. ( а.с. 62).

На підставі вказаних обставин, громадянина ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст.485 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, а саме: 1 868 460 гривень.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається із змісту ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред'явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Відповідно до п.1 ст. 2 Закону України «Про громадянство України», якщо громадянин України набув громадянство (підданство) іншої держави або держав, то у правових відносинах з Україною він визнається лише громадянином України.

Таким чином, спірні правовідносини регулюються нормами МК України, Закону України «Про громадянство України», Закону України «Про порядок виїзду з України і в'їзду в Україну громадян України», Порядком централізованого оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, знищення паспорта громадянина України для виїзду за кордон, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2013 року №185, а також Порядком розгляду в дипломатичних представництвах або консульських установах України за кордоном клопотань громадян України, які виїхали за її межі тимчасово, про залишення на постійне проживання за кордон, затвердженого наказом Міністерства закордонних справ України від 22.11.1999 року №201.

Документом, що підтверджує постійне проживання громадянина України за кордоном, є паспорт громадянина України для виїзду за кордон зі штампом «Постійне проживання» або таким написом (з відміткою про дату внесення та із зазначенням посади і прізвища особи, яка його внесла), який скріплюється підписом посадової особи та печаткою відповідного територіального підрозділу Міністерства закордонних справ України або дипломатичного представництва чи консульської установи України за кордон.

Будь-які відомості на підтвердження того, що позивач має постійне місце проживання за межами України, зокрема у Румунії, матеріали справи не містять.

Згідно ст. 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 256 КупАП- у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

З системного аналізу ст. 485 МК України вбачається, що з об'єктивної сторони правопорушення передбачене цією статтею в частині дій, спрямованих на ухилення від сплати митних платежів, характеризується сукупністю наступних ознак: діяння, спрямоване на ухилення від сплати митних платежів, суспільно небезпечні наслідки у вигляді ненадходження до бюджету відповідних платежів та причинний зв'язок між діями та наслідками.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

З диспозиції ст. 485 МК України вбачається, що відповідальність за вчинення дій, передбачених даною статтею натупає у разі вчинення таких дій умисно, проте в судовому засіданні не встановлено, що у ОСОБА_2 був умисел на вчинення дій, спрямованих на ухилення від сплати митних платежів при ввезені транспортного засобу іноземної реєстрації на митну територію України.

Статтею 377 МК України встановлено особливості митного оформлення окремих товарів, що ввозяться громадянами на митну територію України для вільного обігу.

З системного аналізу норм вказаної статті вбачається, що МК України встановлює окремий порядок дій, які є обов'язковими для громадян України та громадян інших держав (нерезидентів) при ввезені на митну територію України товарів, в тому числі автомобіля з іноземною реєстрацією для особистого користування, а в даному випадку транспортного засобу марки «BMW X5» .

Отже, не зазначення себе як громадянина України з постійним місцем проживання на території України та пред'явлення паспорта громадянина іншої держави (тобто нерезидента) може призвести до того, що такий громадян уникне виконання обов'язкових для нього дій під час ввезення на митну територію України відповідних речей та товарів, зокрема автомобіля, при цьому для кваліфікації дій такої особи за ст. 485 МК України, необхідною умовою є наявність умислу в особи ухилення від сплати митних платежів шляхом позиціонування себе громадянином іншої держави та пред'явлення до митного контролю відповідного документа, який це підтверджує, а в даному випадку - паспорта громадянина України.

Доказів на спростування факту відсутності і позивача умислу на вчинення дій щодо ухилення від сплати митних платежів при обставинах, викладених в оскаржуваній постанові, відповідачем не надано.

За таких обставин, склад правопорушення передбаченого ст. 485 МК України в діях ОСОБА_2 належними та допустимими доказами не підтверджений.

У відповідності до вимог ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються : протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; поясненнями свідків, поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта , іншими документами.

Частиною п'ятою ст. 515 МК України передбачено, що висновок експерта не є обов'язковим для посадової особи органу доходів і зборів, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил. У разі незгоди цієї особи з висновком експерта у постанові, яка виноситься у справі, повинно міститися обґрунтування такої незгоди.

З матеріалів справи вбачається , що загальна вартість спірного автомобіля визначена відповідно до службової записки . Орієнтовна сума митних платежів складає -666152,30 грн.

Крім того, у цій же записці додатково інформовано, що відомості щодо митної вартості транспортного засобу є інформативним і не може бути повністю достовірними , оскільки митна вартість транспортних засобів залежить від технічних характеристик , комплектації транспортного засобу , ознак, що характеризують ступінь зносу , пошкоджень , дефектів , тощо.

Вартість , митних платежів, визначених вказаною службовою запискою, стала підставою для визначення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, накладеного на ОСОБА_2 , відповідно до оскаржуваної постанови.

Представником позивача було надано висновок № 90-1/17 експертного дослідження з визначенням ринкової вартості спірного автомобіля, відповідно до якого , ринкова вартість Україні не розмитненого автомобіля станом на дату оцінки становить 558745 гривень .

Крім того, відповідно до висновку № 117 від 21 вересня 2017 року, експертом Департаменту податкових та митних експертиз ДФС Мельниченком Ігорем Дмитровичем 19 липня 2017 року з 10 год. 30 хв. до 11 год. 00 хв. оглядався вищевказаний транспортний засіб, хоча відповідно до даних Диспетчера ЗМК та Пасажирського пункту пропуску встановлено, що автомобіль «BMW X5» р.н.з. НОМЕР_1 28 червня 2017 року був вивезений за межі митної території України та після цього ввезений 15 вересня 2017 року. Отже експерт Мельниченко І.Д. ніяким чином не мав фізичної можливості оглянути даний транспортний засіб, а тому суд критично відноситься до даного висновку експерта та ставить під сумність його правдивість і об'єктивність, і вважає , що даний доказ жодним чином не може бути належним та допустимим доказом по справі.

Жодного доказу про те, на підставі чого митний орган дійшов висновку саме про визначену суму митних платежів не наведено.

У відповідності до вимог ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 527 МК України у справі про порушення митних правил орган доходів і зборів або суд (суддя), що розглядає справу, виносить одну з постанов, зокрема про закриття провадження у справі.

Згідно ст. 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст. 270, 271, 377, 380, 458, 467,485,494,495,525, 531 МК України,ст.ст.8,33,38,165-1,247,251,278,280 КУпАП, ст.ст.2,6, 8, 9, 10, 11,72- 79, 286 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов - задовольнити.

Скасувати постанову у справі про порушення митних правил №0953/40800/17 від 27.10.2017 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 485 МК України, закривши провадження у справі.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 10 днів з дня його проголошення .

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці О. І. Галичанський