Справа № 766/11300/18
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2018-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2018 р.м. ХерсонСправа № 766/11300/18
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бездрабка О.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудування та припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Херсонського міського суду Херсонської області з позовом до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради по справі про адміністративне правопорушення від 25.05.2018 р. № 28/385/01-22, якою на позивача накладено штраф у розмірі 5100 грн.; визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.05.2018 р.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що на підставі договору дарування від 15.07.2016 р. став власником домоволодіння, яке складається з житлового будинку під літ."А", приміщення 1-4 житловою площею 20,1 кв. м та огорожею № 6. Будівля була старою та потребувала в аварійному стані. У зв'язку з необхідністю підтримання експлуатаційних якостей будинку почав здійснювати ремонт в межах існуючого фундаменту, без зміни функціонального призначення будівлі. 16.03.2018 р. Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради здійснено позапланову перевірку, за результатами якої складено акт № 1-12, протокол про адміністративне правопорушення від 16.03.2018 р., винесено припис про приведення об'єкта будівництва у відповідність до вимог містобудівного законодавства до 16.05.2018 р. та зупинення будівельних робіт від 16.03.2018 р. Також прийнято постанову № 19/257/01-22 про накладення штрафу за проведення будівельних робіт з реконструкції частини будівлі без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, тобто за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП. Після проведення відповідачем 16.03.2018 р. перевірки та складання припису, протоколу та притягнення до адміністративної відповідальності будь-які роботи з реконструкції домоволодіння не проводилися, а отже і припис щодо зупинення будівельних робіт виконано в повному обсязі. 03.04.2018 р. оскаржив до Херсонського міського суду Херсонської області приписи та постанову про накладення штрафу. Про проведення відповідачем 11.05.2018 р. перевірки дізнався лише 21.05.2018 р., коли отримав поштою акт перевірки від 11.05.2018 р. № 1-15, припис від 11.05.2018 р. та протокол від 11.05.2018 р. Вважає перевірку незаконною, оскільки його не повідомляли про її проведення, перевірка проведена без його участі, без пред'явлення службового посвідчення та направлення, документи складені за його відсутності, для ознайомлення та підпису не надавалися, у зв'язку з чим був позбавлений можливості подати пояснення, зауваження та заперечення. Також не були роз'яснені права та обов'язки, не повідомлено про дату, час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення. Про те, що 25.05.2018 р. розглядалася справа про адміністративне правопорушення дізнався 05.06.2018 р., коли отримав постанову № 28/385/01-22 від 25.05.2018 р., якою його визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого абз.1 ст.188-42 КУпАП і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100 грн. Постанова складена з порушенням норм ст.283 КУпАП.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18.06.2018 р. справу передано до Херсонського окружного адміністративного суду для розгляду по суті.

Справа надійшла до Херсонського окружного адміністративного суду 06.09.2018 р. і згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.09.2018 р. передана на розгляд судді Бездрабко О.І.

Ухвалою від 07.09.2018 р. позовну заяву залишено без руху у зв'язку з недоліками позовної заяви та надано позивачу строк для їх усунення.

Позивач в установлений суддею строк усунув недоліки позовної заяви і ухвалою від 12.09.2018 р. у справі відкрито спрощене провадження та призначено судове засідання на 03.10.2018 р. о 09:00 год.

Відповідач відзив на позовну заяву та витребувані судом документи в установлений в ухвалі про відкриття спрощеного провадження у справі від 12.09.2018 р. строк не надав.

24.09.2018 р. від позивача, а 27.09.2018 р. від відповідача надійшли заяви про розгляд справи без їх участі в порядку письмового провадження.

Частиною 3 статті 194 КАС України визначено, що учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

За таких обставин суд розглядає справу в порядку письмового провадження.

Дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, що Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради з 07.05.2018 р. по 11.05.2018 р. проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті: "Збудовані будинки та споруди на території земельної ділянки за адресою: м.Херсон, вул.Кременчуцька, 76/108", за результатами якого складено акт № 1-15.

Під час перевірки встановлено невиконання раніше виданих приписів, що є порушенням підпунктів "а", "б" пункту 3 частини третьої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

На підставі акту позапланової перевірки 11.05.2018 р. головним спеціалістом Управління ОСОБА_2 винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого ОСОБА_1 зобов'язано привести об'єкт будівництва у відповідність до вимог містобудівного законодавства до 11.07.2018 р.

Також 11.05.2018 р. головним спеціалістом Управління ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, що під час перевірки будівельні роботи не проводилися; власником приміщення 1-4 літ."А" проведена реконструкція з надбудовою мансардного поверху, що свідчить про не виконання раніше наданого припису, що є порушенням підпунктів "а", "б" пункту 3 частини третьої статті 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"; відповідальність за встановлені правопорушення передбачена абз.1 ст.188-42 КУпАП.

25.05.2018 р. за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення, начальником Управління ОСОБА_3 прийнято постанову № 28/385/01-22, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого абз.1 ст.188-42 КУпАП, та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн.

Не погоджуючись з такими рішеннями відповідача, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Частиною 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, серед іншого, є перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно ч.3 ст.41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

На реалізацію положень ст.41 Закону № 3038-VI Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 23.05.2011 р. № 553, якою затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 2 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно п.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно п.11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають, зокрема, право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 13 Порядку № 553 передбачено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (п.16 Порядку № 553).

Згідно п.17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 18 Порядку № 553 встановлено, що керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відповідно до п.19 Порядку № 553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п.20 Порядку № 553).

Згідно п.21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктом 22 Порядку № 553 визначено, що постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

З аналізу даних правових норм слідує, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється шляхом проведення, серед іншого, позапланових перевірок, однією із підстав для проведення якої є перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державної архітектурно-будівельного контролю. При цьому, така перевірка повинна проводитися у присутності суб'єктів містобудування або їх представників. За результатами позапланової перевірки складається акт, один примірник якого вручається суб'єкту містобудування, стосовно якого проведено таку перевірку. У разі виявлення порушень вимог містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Право посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на проведення позапланової перевірки, оформлення її результатів та актів реагування за встановлені перевіркою порушення кореспондується з правом суб'єкта містобудування, стосовно якого проводиться позапланова перевірка, бути присутнім при її проведення, перевіряти наявність службових посвідчень на підстав для проведення позапланової перевірки, отримувати акт перевірки та подавати свої заперечення стосовно відображених у ньому порушень.

Однак в порушення вказаних вимог позапланова перевірка на об'єкті "Збудовані будинки та споруди на території земельної ділянки за адресою: м.Херсон, вул.Кременчуцька, 76/108", власником приміщень 1-4 літ."А" якого є ОСОБА_1, проведена без присутності позивача, про що свідчить зміст акту № 1-15, у розділі ІІІ "Особи, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю)" якого вказано "посадові особи органу державного нагляду (контролю): головний спеціаліст Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради ОСОБА_2.", а у графі "Керівник суб'єкта господарювання/фізична особа або уповноважена ним особа" відомості відсутні. Також відсутній підпис позивача у акті № 1-15. При цьому жодних відміток про те, що ОСОБА_1 відмовився підписувати акт перевірки не має, а вказано лише що його примірник "направлено поштою".

Відповідачем не надано жодного доказу того, що ОСОБА_1 було повідомлено про проведення перевірки, що перевірка проведена у його присутності, незважаючи на те, що саме на відповідача, як на суб'єкта владних повноважень, відповідно до ч.2 ст.77 КАС України покладено обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності, і те, що судом ухвалою від 12.09.2018 р. відповідача було зобов'язано надати до суду належним чином завірені копії таких доказів.

Проведення позапланової перевірки без присутності суб'єкта містобудування є грубим порушенням п.п.9, 13 Порядку № 553 та позбавило позивача права подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Порушення порядку проведення позапланової перевірки нівелює правові наслідки такої та призводить до визнання протиправними винесених на її підставі рішень суб'єкта владних повноважень.

Таким чином, прийняті на підставі незаконно проведеної перевірки припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.05.2018 р., постанова № 28/2385/01-22 по справі про адміністративне правопорушення від 25.05.2018 р. є протиправними та підлягають скасуванню.

Також суд зазначає, що позаплановою перевіркою встановлено невиконання позивачем вимог раніше виданого припису, що стало підставою для прийняття відповідачем припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.05.2018 р., складання протоколу про адміністративне правопорушення від 11.05.2018 р. та винесення постанови № 28/385/01-22 по справі про адміністративне правопорушення від 25.05.2018 р., згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого абз.1 ст.188-42 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100 грн.

Судом встановлено, що 16.03.2018 р. Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради здійснено позапланову перевірку дотримання суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою: м.Херсон, вул.Кременчуцька, 76/108, за результатами якої складено акт № 1-12, протокол про адміністративне правопорушення від 16.03.2018 р., винесено приписи про приведення об'єкта будівництва у відповідність до вимог містобудівного законодавства від 16.03.2018 р. та про зупинення будівельних робіт від 16.03.2018 р. Також 21.03.2018 р. відповідачем прийнято постанову № 19/257/01-22 по справі про адміністративне правопорушення, згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 грн.

Позивач оскаржив до суду прийняті Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради приписи та постанову і рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 05.07.2018 р. (справа № 766/5558/18), яке набрало законної сили 16.07.2018 р., визнано протиправними та скасовано приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 16.03.2018 р., постанову № 19/257/01-22 від 21.03.2018 р. по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 8500 грн.

Таким чином, судовим рішенням, яке набрало законної сили, скасовано приписи відповідача від 16.03.2018 р., невиконання яких стало підставою для винесення припису від 11.05.2018 р., складання протоколу про адміністративне правопорушення від 11.05.2018 р. та прийняття постанови № 28/385/01-22 від 25.05.2018 р. по справі про адміністративне правопорушення.

Вищевказане також свідчить про протиправність припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.05.2018 р. та постанови № 28/385/01-22 від 25.05.2018 р. по справі про адміністративне правопорушення.

Окремо суд зауважує, що притягнення позивача до адміністративної відповідальності відбулося з грубим порушенням КУпАП.

Так, ст.7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Абзацом 1 статті 188-42 КУпАП, винним у вчиненні якої визнано позивача, передбачено адміністративну відповідальність за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Статтею 244-6 КУпАП встановлено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 961 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 18842).

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст.246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Стаття 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Приписами ст.254 КУпАП передбачено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення визначені ст.256 КУпАП, згідно якої у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката (ст.278 КУпАП).

Відповідно до ст.279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 283 КУпАП визначено, що розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі, яка повинна, зокрема, містити: найменування органу (прізвище, ім'я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім'я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення, а також вказівку про порядок і строк її оскарження.

З аналізу даних правових норм слідує, що відповідач, як орган державного архітектурно-будівельного контролю, наділений повноваженнями щодо розгляду адміністративних справ, відповідальність за які передбачена абз.1 ст.188-42 КУпАП. В той же час притягнення винної особи до адміністративної відповідальності, повинно здійснюватися з суворим дотриманням вимог ст.ст.254, 256, 268, 278, 279, 283 КУпАП.

Так, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право, серед іншого, знати в чому її звинувачують, давати пояснення, зауваження до протоколу про адміністративне правопорушення, користуватися послугами адвоката, брати участь у розгляді справи про притягнення до адміністративної відповідальності, тощо.

При цьому, протокол про адміністративне правопорушення повинен складатися в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, і якій в обов'язковому порядку повинно бути роз'яснено її права і обов'язки, передбачені ст.268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

Однак в порушення вказаних вимог протокол про адміністративне правопорушення від 11.05.2018 р. складено без присутності ОСОБА_1, йому не роз'яснювалися права та обов'язки, передбачені ст.268 КУпАП, про що свідчить зміст протоколу та відсутність у ньому підписів позивача. Протокол складено одноособово головним спеціалістом управління ОСОБА_2 без свідків.

Крім того, як протокол від 11.05.2018 р., так і прийнята за результатами його розгляду постанова № 28/385/01-22 від 25.05.2018 р., не відповідають вимогам ст.ст.256, 283 КУпАП, оскільки у них відсутні відомості про те, який саме припис не виконано ОСОБА_1 (не вказано дати його прийняття, змісту, органу або посадової особи, яка його прийняла, які умови припису не виконано), неправильно зазначено адресу місця проживання позивача - вул.Кременчуцька, 76, в той час як ОСОБА_1 проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

Також слід зазначити, що позивача не було повідомлено про дату, час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення. У протоколі про адміністративне правопорушення від 11.05.2018 р., які згідно штемпелів на поштовому конверті, відправлено позивачу 14.05.2018 р. та отримано ОСОБА_1 21.05.2018 р., вказувалося на розгляд справи про адміністративне правопорушення 23.05.2018 р. о 10:00 год. у приміщенні Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради за адресою: м.Херсон, вул.Перекопська, 166.

Постанова № 28/385/01-22 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності датована 25.05.2018 р. Жодних доказів того, що позивача було повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення 25.05.2018 р. відповідачем не надано.

Між тим, ст.278 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання, зокрема, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду, а ст.268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Підсумовуючи вищевикладене суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1, оскільки:

- позапланова перевірка позивача проведена з грубим порушенням Порядку № 553;

- зазначені у приписі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.05.2018 р., протоколі про адміністративне правопорушення від 11.05.2018 р. та постанові № 28/385/01-22 від 25.05.2018 р. по справі про адміністративне правопорушення підстави, які слугували для їх винесення та притягнення позивача до адміністративної відповідальності (невиконання раніше наданого припису), скасовані рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 05.07.2018 р. (справа № 766/5558/18), яке набрало законної сили 16.07.2018 р.;

- протокол про адміністративне правопорушення від 11.05.2018 р. складено з грубим порушенням вимог ст.256 КУпАП, а постанова № 28/385/01-22 - вимог ст.283 КУпАП;

- розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснено без належного повідомлення позивача про дату, час і місце її розгляду.

Вищевказані обставини є безумовними підставами для визнання протиправними та скасування прийнятих Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.05.2018 р. та постанови № 28/385/01-22 від 25.05.2018 р. по справі про адміністративне правопорушення.

Таким чином позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню у повному обсязі.

Приписами ч.1 ст.139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином сплачений позивачем судовий збір у сумі 1409,60 грн. підлягає стягнення з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради за рахунок його бюджетних асигнувань.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 (73000, м.Херсон, вул.Кременчуцька, 76/108, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (73000, м.Херсон, вул.Перекопська, 166, ) про скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудування та припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил - задовольнити.

Скасувати постанову від 25.05.2018 р. № 28/385/01-22 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 (73000, м.Херсон, вул.Кременчуцька, 76/108, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого абз.1 ст.188-42 КУпАП та накладено штраф у розмірі 5100 грн., та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.05.2018 р.

Стягнути з Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (73000, м.Херсон, вул.Перекопська, 166, ) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (73000, м.Херсон, вул.Кременчуцька, 76/108, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) судовий збір у сумі 1409 (одна тисяча чотириста дев'ять) грн. 60 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П'ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до пп.15.5 п.15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Бездрабко О.І.

кат. 6.1