Справа № 804/4008/18
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2018-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 жовтня 2018 року Справа № 804/4008/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
за участі секретаря судового засіданняОСОБА_2
представника відповідача ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Справжні фарби" до Головного управління Державної фіскальної служби України у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -
Товариство з обмеженою відповідальністю «Справжні фарби» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Державної фіскальної служби України у Дніпропетровській області, в якій просить: визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення:
- форми «Ш» від 20.11.2017 року № НОМЕР_1 на суму 259 936,20 грн. та штраф у розмірі 25 993,62 грн.;
- форми «Ш» від 20.11.2017 року № НОМЕР_2 на суму 363 464,75 грн. та штраф у розмірі 20% - 72 692,95 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 червня 2018 року відкрито провадження по даній справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 07 серпня 2018 року задоволено заяву представника позивача та продовжено строк підготовчого провадження, у підготовчому засіданні оголошено перерву до 11 вересня 2018 року.
Ухвалою суду від 11 вересня 2018 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 25 вересня 2018 року.
25 вересня 2018 року судове засідання відкладено на 04 жовтня 2018 року, у звязку з задоволенням клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи.
Представник позивача про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Представник відповідача у судовому засіданні, призначеному на 04 жовтня 2018 року, позов не визнала, просила в задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на обставини викладені у відзиві на позов від 18.07.2018 року, в якому вказано, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Справжні фарби» були подані податкові декларації з плати за землю, в яких підприємством самостійно були визначені податкові зобов'язання, що підлягали сплаті до Державного бюджету України. В ході камеральної перевірки, проведеної 12.10.2017 року було встановлено сплату узгоджених податкових зобов'язань за червень, липень, серпень, грудень 2015 року; за січень, лютий, березень, квітень, червень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2016 року; січень, лютий, березень 2017 року із затримкою. У зв'язку із встановленими порушеннями сплати позивачем узгоджених грошових зобов'язань, податковим органом правомірно були винесені податкові повідомлення-рішення від 20.11.2017 року № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 про застосування на підставі п. 126.1 ст. 126 Податкового кодексу України штрафних (фінансових) санкцій у розмірі відповідно 10% та 20% погашеної суми податкового боргу.
Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.
Перевіркою встановлено порушення п. 287.3 ст. 287 Податкового кодексу України, в частині несвоєчасної сплати узгоджених податкових зобовязань з орендної плати за землю.
Не погоджуючись із вказаними податковим повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Вирішуючи правомірність прийняття оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, суд виходить з наступного.
Згідно з п.п.75.1.1. п.75.1 ст.75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобовязання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Відповідно до п.86.2. ст.86 ПК України, за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Пунктом 286.2. ст.286 ПК України передбачено, що платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому ст.46 цього кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями.
Згідно з п.287.3. ст.287 ПК України податкове зобовязання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця.
Статтею 288 ПК України передбачено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки, а обєктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду.
Згідно пп.14.1.175 п.14.1 ст. 14 Податкового кодексу України податковий борг - сума узгодженого грошового зобовязання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
Згідно з п. 87.9 ст. 87 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобовязані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до ст.95 цього кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом. Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобовязання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування.
Як вбачається з матеріалів справи, в ході камеральної перевірки податкової звітності позивача з орендної плати за землю, відповідачем встановлено несвоєчасну сплату підприємством самостійно визначених грошових зобов'язань, визначених у податкових деклараціях за 2015 рік, 2016 та за 2017 рік.
Вказані обставини також підтверджені відомостями, відображеними в інтегрованій картці платника податку, копія якої міститься в матеріалах справи.
Згідно п.38.1 ст. 38 ПК України виконанням податкового обов'язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов'язань у встановлений податковим законодавством строк.
Згідно з пп.14.1.152 п.14.1 ст. 14 ПК України погашення податкового боргу - зменшення абсолютного значення суми такого боргу, підтверджене відповідним документом.
Суд критично оцінює доводи позивача стосовно того, що нормативна грошова оцінка орендованої земельної ділянки здійснена з порушеннями, що призвело до необґрунтованого підвищення орендної плати, оскільки позивач самостійно визначив суму орендної плати в деклараціях та станом на момент подачі таких декларація була чинна нормативно-грошова оцінка земельної ділянки із відповідним коефіцієнтом.
Відповідальність за несплату узгодженої суми податкового зобовязання передбачена статтею 126 Податкового кодексу України.
Так, відповідно до пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов'язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.
Зазначена норма, як випливає з її змісту, є універсальним приписом, який підлягає застосуванню в будь-яких випадках прострочення встановленого Податковим кодексом України строку сплати узгодженого податкового зобов'язання. Отже, незалежно від того, з яких причин платником податку не було своєчасно погашено узгоджену суму грошового зобовязання, такий платник після фактичного погашення боргу повинен сплатити суму штрафу у розмірі, який залежить від терміну прострочення.
Крім того, передбачена пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України відповідальність у вигляді штрафу застосовується в силу самого факту погашення податкового боргу з простроченням і розмір такої відповідальності залежить виключно від терміну прострочення, а не від способу і порядку погашення податкового боргу.
Тобто, правопорушення, відповідальність за яке встановлена пунктом 126.1 статті 126.1 Податкового кодексу України, полягає в несвоєчасній сплаті суми узгодженого грошового зобов'язання. Відповідне порушення є закінченим у момент збігу передбаченого податковим законодавством строку сплати узгодженого, але не сплаченого платником податків грошового зобов'язання, а розмір штрафу визначається нормативно та фактично залежить від тривалості прострочення до моменту погашення боргу (до 30 днів або понад 30 днів).
За таких обставин, суд зазначає, що відповідачем правомірно було зроблено висновок про порушення ТОВ «Справжні фарби» сплати узгоджених грошових зобов'язань із сплати орендної плати за землю за які передбачено відповідальність, встановлена нормами ст. 126 ПК України.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Таким чином, із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню, оскільки відповідачем податкові повідомлення-рішення, які є предметом оскарження винесені відповідно до вимог чинного законодаства.
Розподіл судових витрат здійснено відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Справжні Фарби" до Головного управління Державної фіскальної служби України у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 12 жовтня 2018 року.

Суддя ОСОБА_1