Справа № 804/1826/18
Суддя: Панченко О.М.
Дата ухвалення: 2018-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

10 жовтня 2018 рокусправа №804/1826/18

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Панченко О.М. (доповідач),

суддів: Іванова С.М., Чередниченка В.Є.,

перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Дніпропетровській області

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 червня 2018 року у справі №804/1826/18

за позовом Приватного підприємства "Ромбус-Приват"

до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

встановив:

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 червня 2018 року адміністративний позов задоволено частково.

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, скаржник оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 27 серпня 2018 року апеляційну скаргу скаржника залишено без руху та надано десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме для надання доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 3745,50 грн.

До суду апеляційної інстанції повернулося поштове повідомлення про отримання скаржником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 29 серпня 2018 року.

11.09.2018 року до суду надійшла заява скаржника, в якій він просить суд продовжити строк на виконання вимог ухвали суду від 27 серпня 2018 року.

В обґрунтування заяви скаржник зазначає, що апеляційну скаргу по вказаній справі було подано на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.06.2018 року в частині задоволених позовних вимог, тому розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 2643,00 грн. (1762грн.*150%= 2643 грн.), а не 3745,50 грн., як зазначено в ухвалі від 27.08.2018 р.

Зазначає, що з метою звернення до суду з апеляційною скаргою у справі №804/1826/18 скаржником було вчинено дії по сплаті судового збору, а саме направлено службову записку від 09.08.2018 №181/04-3 6-10-07-13. Проте, відповідно до листа ГУ ДКЗС України у Дніпропетровській області від 07.08.2018 №07-08/606-7544 про безспірне стягнення до 10.08.2018 не проводились платежі за платіжними дорученнями боржника - ГУ ДФС у Дніпропетровській області, крім платежів, визначених пунктом 25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845 (далі - Порядку). Тому, скаржник був позбавлений можливості сплатити судовий збір та надати суду оригінал документа про сплату судового збору на час подання апеляційної скарги.

Крім того, листами від 10.08.2018 №07-08/621-7682. від 15.08.2018 №07-08/631-7795, від 17.08.2018 №07-08/636-7882, від 28.08.2018 №07-08/688-8275, від 04.09.2018 №07-08/711- 8449 повідомлено, що до 06.07.2018 не проводились платежі за платіжними дорученнями боржника - ГУ ДФС у Дніпропетровській області, крім платежів, визначених пунктом 25 Порядку.

Відповідно до ч.2 ст.300 Кодексу адміністративного судочинства України (далі- КАС України) питання про відкриття апеляційного провадження у справі вирішується не пізніше п'яти днів з дня надходження апеляційної скарги або заяви про усунення недоліків, поданої у порядку, визначеному статтею 298 цього Кодексу.

Відповідно до указу Президента України "Про ліквідацію апеляційних адміністративних судів та утворення апеляційних адміністративних судів в апеляційних округах" від 29.12.2017 року №455/2017 ліквідовано Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд та утворено Третій апеляційний адміністративний суд в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, з місцезнаходженням у місті Дніпрі.

Відповідно до п.5 ч.1, ч. 3 ст. 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо: ліквідовано або з визначених законом підстав припинено роботу адміністративного суду, який розглядав справу. У разі ліквідації або припинення роботи адміністративного суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи адміністративного суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

З огляду на зазначене, на підставі розпорядження голови Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 27 вересня 2018 року №9-РО "Про зупинення реєстрації судових справ та їх передачу" та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 жовтня 2018 року матеріали адміністративної справи №804/1826/18 передано на розгляд колегії суддів Третього апеляційного адміністративного суду: Панченко О.М. (головуючий суддя), Чередниченко В.Є., Іванов С.М.

Розглянувши заяву скаржника про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

На думку суду, держава, приймаючи певні правові норми щодо сплати судового збору, взяла на себе відповідні зобов'язання щодо його сплати при зверненні до суду суб'єктів владних повноважень.

Слід зазначити й про те, що одним із принципів адміністративного судочинства є рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом.

Обов'язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин (у тому числі органами державної влади) своїх прав та обов'язків, передбачених законами України.

У пункті 74 рішення Європейського суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звертав увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов'язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

У справі "Рисовський проти України" Європейський суд з прав людини "... підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…".

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейський суд з прав людини як джерело права.

Колегія суддів також зазначає, що у постанові від 15 травня 2018 року у справі №804/2979/17 Верховний Суд дійшов висновку, що "у ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов'язано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов'язків, встановлених нею ж".

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З урахуванням викладеного, скаржник не навів суду поважних підстав для продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, тому заява скаржника задоволенню не підлягає.

Отже, станом на 10.10.2018 року скаржник недоліки апеляційної скарги не усунув.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Пунктом 1 ч. 4 ст. 169 КАС України встановлено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Приймаючи до уваги, що скаржник у наданий строк недоліки апеляційної скарги не усунув, апеляційну скаргу слід йому повернути.

Керуючись статтями 121, 169, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ухвалив:

Відмовити у задоволенні заяви Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 червня 2018 року у справі №804/1826/18 повернути Головному управлінню ДФС у Дніпропетровській області.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги в порядку та строк, що визначені статтями 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя: О.М. Панченко

Суддя: С.М. Іванов

Суддя: В.Є. Чередниченко