Справа № 619/3753/18
Суддя: Остропілець Є. Р.
Дата ухвалення: 2018-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа №619/3753/18
провадження №2-а/619/46/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2018 року Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: головуючого судді - Остропілець Є.Р.

при секретарі - Жорняк А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора роти №5 батальйону №3 УПП в Харківській області Департаменту патрульної поліції капрал поліції Мельника Олега Олеговича «Про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення»,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, звернувся з адміністративним позовом в Дергачівський районний суд до інспектора роти №5 батальйону №3 УПП в Харківській області Департаменту патрульної поліції капрал поліції Мельника Олега Олеговича «Про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення».

ОСОБА_1 посилається на те, що 06.09.2018 року поліцейським роти №5 батальйону №3 УПП в Харківській області капралом поліції Мельник О.О. було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення серії БР №890354 відносно ОСОБА_1 за порушення ч. 2 ст. 122 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425 грн.

Відповідно до змісту постанови, 06.09.2018 р. о 23:00 год. в м. Харкові по вул. Гвардійців Широнінців, 83/269, «керуючи автомобілем здійснив зупинку біля пішохідного переходу та при зупинці на вимогу працівника поліції не увімкнув аварійну світлову сигналізацію, чим порушив п.п. 9.9 б ПДР України».

З вказаною постановою позивач не погоджується, оскільки жодного правопорушення керуючи автомобілем 06.09.2018 р. о 23:00 год. в м. Харкові по вул. Гвардійців Широнінців, 83/269 не вчиняв, зупинки біля пішохідного переходу не здійснював, а після зупинки на вимогу поліцейського включи аварійну сигналізацію та надав посвідчення водія і свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, із інкримінованим правопорушенням не погодився. Вважає, що інспектор поліції безпідставно виніс вказану постанову, при цьому не надавши та не дослідивши будь-яких доказів нібито вчиненого правопорушення.

Водій вказує, що він ПДР України не порушував, жодних доказів протилежного матеріали справи не містять. Більше того, в графі «До постанови додаються» інспектором зазначено «не додаються», що підтверджує той факт, що розглядаючи справу та виносячи постанову інспектор не мав та не оцінював докази правопорушення. Оскільки ОСОБА_1 під час руху дотримувався ПДР України, а доказів порушення інспектор не надав, то ним було зазначено в постанові: «З даним правопорушенням не згоден, ПДР не порушував».

Крім того, відповідач, винісши оскаржувану постанову допустив порушення ст.276 КУпАП, якою передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення. Так, Вищий адміністративний суд України, в тому числі на підставі Рішення Конституційного суду України від 26 травня 2015 року № 5- рп/2015, зробив узагальнений науково-правовий висновок, суть якого полягає в тому, що винесення постанов у справі про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 122 КУпАП, уповноваженими на те особами на місці вчинення правопорушення є неправомірним, а розгляд справ про адміністративні правопорушення за місцем вчинення правопорушення в контексті частини першої статті 276 КУпАП необхідно розуміти як розгляд справ за місцем знаходження органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення, юрисдикція якого поширюється на відповідну адміністративно-територіальну одиницю.

Тобто, враховуючи незгоду із порушенням ОСОБА_1, інспектор не мав права розглядати справу та виносити оскаржувану постанову на місці зупинки автомобіля.

За наведених обставин, на думку позивача, винесена відповідачем постанова не може бути підставою для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, причини неявки суд не повідомив , був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи , що не перешкоджає розглядати справу у його відсутність.

Відповідач інспектор роти №5 батальйону №3 УПП в Харківській області Департаменту патрульної поліції капрал поліції Мельника О.О. в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив, був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Відповідно до ст.229 ч.4 КАС України фіксування судового засідання не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Судом було встановлено, що 06.09.2018 року поліцейським роти №5 батальйону №3 УПП в Харківській області капралом поліції Мельник О.О. було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення серії БР №890354 відносно ОСОБА_1 за порушення ч. 2 ст. 122 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425 грн.

Відповідно до змісту постанови, 06.09.2018 р. о 23:00 год. в м. Харкові по вул. Гвардійців Широнінців, 83/269, «керуючи автомобілем здійснив зупинку біля пішохідного переходу та при зупинці на вимогу працівника поліції не увімкнув аварійну світлову сигналізацію, чим порушив п.п. 9.9 б ПДР України».

Позивач вказує, що жодного правопорушення керуючи автомобілем 06.09.2018 р. о 23:00 год. в м. Харкові по вул. Гвардійців Широнінців, 83/269 не вчиняв, зупинки біля пішохідного переходу не здійснював, а після зупинки на вимогу поліцейського включи аварійну сигналізацію та надав посвідчення водія і свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, із інкримінованим правопорушенням не погодився. Вважає, що інспектор поліції безпідставно виніс вказану постанову, при цьому не надавши та не дослідивши будь-яких доказів нібито вчиненого правопорушення.

ОСОБА_1 в позові вказав, що ПДР України не порушував, жодних доказів протилежного матеріали справи не містять. Більше того, в графі «До постанови додаються» інспектором зазначено «не додаються», що підтверджує той факт, що розглядаючи справу та виносячи постанову інспектор не мав та не оцінював докази правопорушення. Оскільки ОСОБА_1 під час руху дотримувався ПДР України, а доказів порушення інспектор не надав, то ним було зазначено в постанові: «З даним правопорушенням не згоден, ПДР не порушував».

Судом встановлено,що відповідач, винісши постанову допустив порушення ст.276 КУпАП, якою передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення. Так, Вищий адміністративний суд України, в тому числі на підставі Рішення Конституційного суду України від 26 травня 2015 року № 5- рп/2015, зробив узагальнений науково-правовий висновок, суть якого полягає в тому, що винесення постанов у справі про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 122 КУпАП, уповноваженими на те особами на місці вчинення правопорушення є неправомірним, а розгляд справ про адміністративні правопорушення за місцем вчинення правопорушення в контексті частини першої статті 276 КУпАП необхідно розуміти як розгляд справ за місцем знаходження органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення, юрисдикція якого поширюється на відповідну адміністративно-територіальну одиницю.

Тобто, враховуючи незгоду із порушенням ОСОБА_1, інспектор не мав права розглядати справу та виносити оскаржувану постанову на місці зупинки автомобіля.

Відповідно до ПДР України п.9.9 Аварійна світлова сигнаїізація повинна бути ввімкнена: б) у разі зупинки на вимогу працівника поліції або внаслідок засліплення водія світлом фар.

Частиною 2 ст. 122 КУпАП передбачено відповідальність за порушення правил проїзду перехресть, зупинок транспортних засобів загального користування, проїзд на заборонний сигнал світлофора або жест регулювальника, порушення правил обгону і зустрічного роз'їзду, безпечної дистанції або інтервалу, розташування транспортних засобів на проїзній частині, порушення правил руху автомагістралями, користування зовнішніми освітлювальними приладами або попереджувальними сигналами при початку руху чи зміні його напрямку, використання цих приладів та їх переобладнання з порушенням вимог відповідних стандартів, користування під час руху транспортного засобу засобами зв 'язку, не обладнаними технічними пристроями, що дозволяють вести перемови без допомоги рук (за винятком водіїв оперативних транспортних засобів під час виконання ними невідкладного службового завдання), а так само порушення правил навчальної їзди,- тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі двадцяти п 'яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або 50 штрафних балів.

Відповідно до ст. 247 КУпАП… завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 280 КУпАП Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.251 КупАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Стаття 252 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Проте, інспектором жодних доказів вчинення правопорушення надано не було, а відтак і ст. 252 КУпАП виконана не була, оскільки не було що оцінювати.

Відповідно до ч. 2 ст. 283 КУпАП постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім'я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім'я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акту, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Відповідно до ст.77 КАС України… кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, відповідач в порушення вимог закону, без належних доказів та з порушенням встановленого порядку виніс оскаржувану постанову, при цьому, складена постанова винесена з порушенням та не відповідає вимогам ст.ст. 251, 252, 276, 280, 283 КУпАП, а тому повинна бути скасована.

Відповідно до ст. 289 КУпАП Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. Оскільки постанова була отримана позивачем 06.06.2018 р., а останній десятий день строку оскарження припадає на 16.09.2018 року - неділя, то відповідно останнім днем строку оскарження є понеділок 17.09.2018 року.

Відповідач в судове засідання не з'явився, та не довів правомірність притягнення позивача до адміністративної відповідальності, не надав суду доказів стосовно законності винесеної постанови та в заяві не мітиться жодних посилань на необґрунтованість подачі адміністративного позову.

Постанова в справі про адміністративне правопорушення підлягає скасуванню, оскільки вона була винесена без урахування фактичних обставин, без достатніх доказів, всупереч чинному законодавству України.

На підставі статті 241 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 49,51, 104-107,159, 160-163, 185-186 КАС України, ст.ст. 9,23,126, 251, 252, 276, 280, 283, 289 - КУпАП суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора роти №5 батальйону №3 УПП в Харківській області Департаменту патрульної поліції капрал поліції Мельника Олега Олеговича «Про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення» - задовольнити.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення серії БР №890354. від 06.09.2018 р. винесену інспектором роти №5 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП капралом поліції Мельником Олегом Олеговичем за ч. 2 ст. 122 КУпАП відносно ОСОБА_1.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Є. Р. Остропілець