Справа № 826/2734/16
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2018-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

12 жовтня 2018 року м. Київ № 826/2734/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши в письмовому провадженні заяву ОСОБА_1 про виправлення очевидної арифметичної помилки в судовому рішенні в адміністративній справі за його позовом до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.06.2016, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 07.09.2016 позов ОСОБА_1 (ОСОБА_1.) задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення атестаційної комісії №5 Головного управління Національної поліції у місті Києві, оформлене протоколом ОП№15.00002121.0006676 від 21.01.2016 про невідповідність ОСОБА_1 займаній посаді та звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність. Визнано протиправним та скасовано рішення апеляційної атестаційної комісії північного регіону ОП№02-02101-7 від 02.02.2016, яким відхилена скарга ОСОБА_1 Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції у місті Києві від 05.02.2016 №114 о/с «По особовому складу», в частині звільнення ОСОБА_1, начальника сектору Подільського управління поліції, з 15.02.2016 зі служби в поліції за пунктом 5 (через службову невідповідність) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію». Поновлено ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді начальника сектору Подільського управління Національної поліції України з 15.02.2016. Стягнуто з Головного управління Національної поліції у місті Києві на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі 20346 грн 69 коп.

Постановою Вищого адміністративного суду України від 10.05.2017 касаційну скаргу Головного управління Національної поліції у місті Києві задоволено частково, постанову Окружного адміністративного суду місті Києва від 21.06.2016 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 07.09.2016 в частині позовних вимог щодо стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу змінено. Визначено до стягнення з Головного управління Національної поліції у місті Києві на користь ОСОБА_1 суму грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у розмірі 20112 грн 82 коп. В іншій частині судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій залишено без змін.

03.05.2018 ОСОБА_1 на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва надіслано заяву про винесення окремого рішення у справі, обґрунтовану допущеною судом арифметичною помилкою при обчисленні середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Враховуючи викладене заявником формулювання, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.08.2018 для розгляду заяви призначено судове засідання.

Присутній в засіданні ОСОБА_1 вказав на необхідності саме виправлення допущеної в судовому рішенні помилки, зокрема врахування Окружним адміністративним судом міста Києва в постанові від 21.06.2016 невірного розміру середнього грошового забезпечення (233 грн 87 коп. замість 345 грн 24 коп.), що потягло за собою і проведення неправильного розрахунку судами апеляційної та касаційної інстанцій.

Представник відповідача про внесення виправлень до рішення суду заперечила, вказавши, що оцінку цій обставині надано судом касаційної інстанції у кінцево прийнятому рішенні.

За заявленим сторонами клопотанням, судом ухвалено розглянути заяву в порядку письмового провадження.

Так, відповідно до частин першої та другої статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

На обґрунтування заяви ОСОБА_1 вказує, що він виявив арифметичну помилку в рішенні Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.06.2016, яка стосується позовної вимоги про стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, а саме - помилка відбулась при визначенні середньоденного розміру грошового забезпечення. Крім того, зазначає, що загальний розмір грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - 87 днів повинен становити 30035 грн 88 коп., а не 20346 грн 69 коп. - як зазначено в постанові Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.06.2016.

Поряд з цим, суд зазначає, що очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Під опискою необхідно розуміти помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання судового рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття. При цьому, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Разом з тим, суд акцентує увагу, що постановою Вищого адміністративного суду України від 10.05.2017 касаційну скаргу Головного управління Національної поліції у місті Києві задоволено частково, постанову Окружного адміністративного суду місті Києва від 21.06.2016 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 07.09.2016 в частині позовних вимог щодо стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу змінено, визначивши до стягнення з Головного управління Національної поліції у місті Києві на користь ОСОБА_1 суму грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у розмірі 20112 грн 82 коп.

Судове рішення в частині позовних вимог щодо стягнення з відповідача на користь позивача грошового забезпечення за час вимушеного прогулу постановлено судом касаційної інстанції, який змінив рішення суду першої інстанції в цій частині позовних вимог та який також визначив, що кількість днів вимушеного прогулу становить 86 робочих днів, а не 87 як зазначає позивач.

Оскільки виправити арифметичні помилки може лише суд, який постановив відповідне рішення, то в даному випадку підстави для задоволення Окружним адміністративним судом міста Києва заяви ОСОБА_1 про винесення окремого рішення у справі та виправлення арифметичної помилки при обчисленні середнього заробітку за час вимушеного прогулу, - відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 241, 246, 253, 256 КАС України,

ухвалив:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення очевидної арифметичної помилки в постанові Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.06.2016 в адміністративній справі за його позовом до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя О.М. Чудак