Справа № 813/2964/18
Суддя: Костецький Назар Володимирович
Дата ухвалення: 2018-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
щодо залишення позову без розгляду
справа № 813/2964/18

Львівський окружний адміністративний суд в складі:
головуючий-суддя Костецький Н.В.,
секретар судового засідання Витвицька В.П.,
за участю:
представник позивача Золотухін О.О.,
представник відповідача Попчук А.А.
розглянувши у підготовчому засіданні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду в адміністративній справі за позовом за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України про визнання незаконними та скасування наказів, зобов`язання вчинити дії,-
ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, у якому просить суд:
- визнати незаконним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 14.05.2018 № 175 Про проведення службового розслідування відносно капітана ОСОБА_1 ;
- визнати незаконним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 05.06.2018 № 203 Про преміювання - в частині невиплати ОСОБА_1 премії за травень 2018 року;
- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 провести відповідні виплатити ОСОБА_1 премії за травень 2018 року.
У підготовчому засіданні представник відповідача подане клопотання підтримав, просив таке задовольнити.
У підготовчому засіданні представник позивача заперечення підтримав, просив у задоволенні клопотання представника відповідача відмовити та поновити пропущений строк звернення до суду.
Суд, даючи правову оцінку спірним правовідносинам, виходив з такого.
Відповідно до ст. 118 Кодексу адміністративно судочинства України (далі - КАС України), процесуальний строк - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. До процесуальних строків відноситься також строк звернення до адміністративного суду.
Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Крім цього ч. 5 ст. 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Згідно матеріалів адміністративного позову 14.05.2018 командира військової частини НОМЕР_1 виніс наказ № 175 Про проведення службового розслідування відносно капітана ОСОБА_1 .
Відповідно до акту від 14.05.2018 про відмову поставити свій підпис про ознайомлення з наказом про притягнення до відповідальності, 14.05.2018 в приміщенні штабу військової частина НОМЕР_1 оскаржений наказ близько 17:00 год. доведено до відома позивача та запропоновано ознайомитись із матеріалами результатів проведення службового розслідування.
Згідно з посвідченням про відрядження ОСОБА_1 з 14.05.2018 по 06.06.2018 вибув до м. Калинівки Вінницької області з метою очищення території від вибухонебезпечних предметів.
07.07.2018 позивач скерував позов до суду, про що свідчить відмітка на конверті.
Таким чином, позивачу стало відомо про оскаржений наказ 14.05.2018, відтак встановлений ч. 5 ст. 122 КАС України місячний строк для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби позивачем пропущено.
Суд враховує ч. 1 ст. 121 КАС України, якою передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
При вирішенні питання щодо визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними, суд виходить з такого.
Позивачу про наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 14.05.2018 № 175 Про проведення службового розслідування відносно капітана ОСОБА_1 стало відомо 14.05.2018 про що свідчить акт від відмови поставити свій підпис про ознайомлення з наказом про притягнення до відповідальності.
14.05.2018 до 06.06.2018 ОСОБА_1 вибув у відрядження із військової частини НОМЕР_1 у м. Калинівка Вінницької області, відтак не мав можливості звернутись до суду із позовом.
Суд при вирішенні клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку враховує практику Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини є джерелом права, згідно якої право на судовий захист, є важливішим, ніж встановлені державою процесуальні особливості реалізації ним цього права.
Європейський суд з прав людини в рішенні по справі Іліан проти Туреччини наголошував, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.
Також, інша практика Європейського суду з прав людини, (справа Мельник проти України рішення від 28.03.2006 року) свідчить про те, що регулювання строків для подання скарги, безумовно, має на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту. Європейський суд підкреслює, що оскільки питання стосується принципу юридичної визначеності, це піднімає не лише проблему трактування правових норм у звичайному сенсі, а також і проблему недоцільного формулювання процесуальних вимог, яке може перешкоджати розгляду позову щодо суті, тим самим спричиняючи порушення права на ефективний судовий захист.
Окрім цього, у рішеннях по справі Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії від 13.01.2000 року та по справі Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії від 28.10.1998 року. Європейський суд з прав людини зазначив, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Згідно п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Так, у справі Delcourt v. Belgium Європейський Суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.
У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, про наявність підстав для визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду та відповідно до безпідставності клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду .
Керуючись статтями 122-123, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України суд,-
1. У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду відмовити.
2. Визнати поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду та поновити такий.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду прийняте за наслідками рогляду справи.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частину ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 05.10.2018.

Суддя Костецький Н.В.