Справа № 766/11892/18
Суддя: Дорошинська В. Е.
Дата ухвалення: 2018-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.10.2018 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Дорошинської В.Е.

при секретарі Рєпа А.О.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про оскарження постанови у праві про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом про оскарження постанови у праві про адміністративне правопорушення, посилаючись на той факт, що 15.06.2018 року він отримав рекомендованого листа від відповідача з актом, протоколом та приписом від 08.06.2018 року в яких зазначалось, що під час нібито проведення позапланової перевірки на об'єктів будівництва за адресою: АДРЕСА_1, власником квартири було не допущено на об'єкт головного спеціаліста Управління з питань державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради, тим самим порушено вимоги абз. 1 п. 14 ПКМУ № 553 від 23.05.2011 року та п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у зв'язку із чим складеного протокол та повідомлено що розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності 18.06.2018 року о 09 год. 00 хв. за адресою знаходження відповідача. 18.06.2018 року протокол був розглянутий, прийнято постанову 34/458/01-22 від 18.06.2018 року відповідно до якої ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.188-42 КпАП України та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5100,00 грн. Позивач зазначає, що жодних порушень в сфері будівництва він не вчиняв, жодна посадова особа до його квартири 08.06.2018 року з перевіркою не приходила та його про проведення такої перевірки не повідомлялось, жодних ремонтних, чи будівельних робіт він у цей період не проводив, та жодного фактичного розгляду матеріалів, щодо його притягнення до адміністративної відповідальності не відбувалось, а було прийнято лише формальне рішення, щодо притягнення його до адміністративної відповідальності. Враховуючи наведене просить суд визнати неправомірною та скасувати постанову 34/458/01-22 від 18.06.2018 року про притягнення його до адміністративної відповідальності.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26.06.2018 року, справу вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог ст. 162 КАС України сторони в судове засідання не викликалися, проте відповідачу було встановлено строк в п'ятнадцять днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження на подачу відзиву на позовну заяву.

31.07.2018 року від представника відповідача надійшли письмовий відзив на позов, в яких останній просив відмовити у задоволенні позову за безпідставністю.

Положеннями ч. 5 ст. 262 КАС України встановлено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що адміністративний позов задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

У відповідності до ч.ч.1,2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, коли маються підстави для звільнення від доказування.

Судом встановлено, що постановою 34/458/01-22 від 18.06.2018 Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради в особі начальника управління Маршак Р.М. визнано ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 188-42 КпАП України та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 5100,00 грн.

Відповідно до ч.2 ст.188-42 КпАП України, недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Із змісту спірної постанови вбачається, що ОСОБА_1. будучи власником квартири АДРЕСА_1 не допустив на об'єкт проведення позапланової перевірки головного спеціаліста управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, тим самим порушив вимоги ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»

Державна архітектурно-будівельна інспекція України за змістом статей 6, 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» здійснює управління у сфері містобудівної діяльності, зокрема контроль за дотриманням законодавства, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації.

Частиною 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівною діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно до п. п. 7, 9 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держарбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно п.1 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», посадові особи органів державного архітектурно - будівельного контролю підчас перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Пунктами 5, 6, 9, 13, 16, 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23 травня 2011 року №553 державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється інспекціями у порядку проведення планових та позапланових перевірок у присутності суб'єктів містобудування та їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства, перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень, бути присутнім під час здійснення контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватися з актом перевірки, складеним інспекцією, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки та інше. Таким чином, проведення перевірки певного суб'єкта господарювання без належного його інформування про здійснення архітектурно-будівельного контролю унеможливлює його присутність або присутність представника під час здійснення перевірки та надання документів, пояснень, матеріалів з питань, що виникають

Відповідно до п. 12 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23 травня 2011 року №553 посадові особи органу державного архітектурно - будівельного контролю під час його здійснення зобов'язані надсилати повідомлення про проведення перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 не було направлено жодного повідомлення про проведення у його квартирі перевірки представником уповноваженого органу 08.06.2018 року. Також жодного доказу на спростування посилань позивача на те, що жодного виходу до його квартири не відбувалось у цей день, та ніхто з посадових осіб безпосередньо не приходив до нього додому, відповідачем не надано. В акті та протоколі відсутні жодні відмітки, щодо осіб (свідки) які були присутні при їх складанні та могли підтвердити факт не допуску посадової особи.

Також позивач зазначає, що ним не проводилось жодних будівельних робіт у своїй квартирі, а задовго до перевірки, він проводив поточні побутові ремонтні роботи які не передбачали втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування та які були закінчені на початку травня 2018 року.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Як випливає з листа Державної архітектурно-будівельної інспекції від 17.06.2011 року № 40-16-513 перепланування квартир у багатоквартирних житлових будинках, кімнат у гуртожитку, об'єктів громадського призначення, а також будівель установ для попереднього ув'язнення та виконання покарань не належить до будівельних робіт.

Це пояснюється тим, що згідно з постановою КМУ «Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт» будівельні роботи - це роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту. Перепланування в цьому списку відсутнє, а тому на нього не поширюється і дія Закону «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ст. 152 ЖК України, виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об'єкта в експлуатацію не потребується.

Оскільки ремонт квартири позивача відбувався без зміни зовнішніх меж та конфігурацій, вказаний вид будівельних робіт не потребує отримання будь-яких документів, що дають право на їх виконання, у тому числі і реєстрації декларацій в органах архітектурного контролю, що свідчить про те, що позивач не є об'єктом містобудування та не може бути притягнутим до відповідальності за порушення містобудівного законодавства.

Відповідачем не було надано жодного доказу в підтвердження того, що ОСОБА_1 є суб'єктом містобудування.

За ста. 9 КпАП України, адміністративним правопорушенням визнається протиправна вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права и свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КпАП України, доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають юридичне значення для правильного вирішення справи.

Відповідачем не було надано жодного належного та допустимого доказу в підтвердження факту того, що ОСОБА_1. будучи власником квартири АДРЕСА_1 не допустив на об'єкт проведення позапланової перевірки головного спеціаліста управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради.

Крім того, при притягненні позивача до адміністративної відповідальності порушені його права, а саме вимоги ст.280 КпАП України: не з'ясовано чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також не з'ясовані інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи вищенаведене, оскільки відповідачем до суду не надано доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1. був суб'єктом містобудування та, що він вчинив не допуск посадової особи на об'єкт будівництва, суд вважає, що відсутні законні підстави для притягнення до відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно, суд приходить до висновку що адміністративний позов є таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 4-14, 77, 241-246, 250, 286 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову 34/458/01-22 від 18.06.2018 року Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання ОСОБА_1 ІПН: НОМЕР_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КпАП України та накладення адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5100,00 грн.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до П'ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляції в 10-денний строк з дня її проголошення.

Суддя В.Е. Дорошинська