Справа № 2340/3209/18
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2018-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2018 року справа № 2340/3209/18 м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Тимошенко В.П.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, про визнання протиправним та скасування наказу в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності,

встановив:

09 серпня 2018 року до суду з позовною заявою звернувся ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_1) до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (вул. Смілянська, 57, м.Черкаси, 18036, код ЄДРПОУ 4010866), в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ № 1888 від 13 липня 2018 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП" в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилася в порушенні вимог ч. 1 ст. 18, п. 1-4 ч. 1 ст. 23 Закону України "Про національну поліцію", п. 5 розділу II Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року № 1377, п. 1 ч. 1 розділу II Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні правопорушення, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, ст.ст. 1.7 Дисциплінарного статуту ОВС, п.п. 1.3 ч. 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, оперуповноваженому сектору кримінальної поліції Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП лейтенанту поліції Петренку Антону Олександровичу оголошено сувору догану.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що відповідачем необґрунтовано застосовано до позивача такий вид дисциплінарної відповідальності як сувора догана, без врахування стажу роботи на посаді, тяжкості проступку, обставин, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 14.08.2018 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач подав до суду відзив, в якому просив у задоволенні адміністративного позову відмовити з підстав викладених у відзиві.

18.09.2018 позивачем до суду надано відзив на позовну заяву, в якому позивач зазначив, що відповідач у своєму відзиві не спростував доводи викладені в позовній заяві та просив позов задовольнити в повному обсязі.

На підставі ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи проводиться в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд зазначає про таке.

ОСОБА_1 проходить службу в поліції з 07.11.2015.

13.07.2018 позивача наказом № 1888 «Про про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП» притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення суворої догани.

При вирішенні даного спору, суд враховує такі фактичні обставини справи.

Як вбачається з наявних в справі матеріалів, прийняттю спірного наказу передувало службове розслідування, яке було призначено на підставі наказу №1534 від 18.06.2018 «Про призначення та проведення службового розслідування», відповідно до якого призначено службове розслідування за фактом дорожньо-транспортної пригоди 15.06.2018 за участю оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП капітана поліції Соколенка К.О., унаслідок якої останній отримав тілесні ушкодження.

За результатами службового розслідування складено висновок від 18.08.2018.

На підставі висновку службового розслідування 13.07.2018 винесено наказ № 1888 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП», згідно до п. 3 якого за порушення вимог ч. 1 ст. 18, п. 1-4 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», п. 5 розділу ІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчиненні кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 №1377, п. 1 ч. 1 розділу ІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні правопорушення, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 №111, ст.ст. 1, 7 Дисциплінарного статуту ОВС, п.п. 1, 3 ч. 3 розділу 5 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179, оперуповноваженому сектору кримінальної поліції Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП лейтенанту поліції Петренку А.О. оголошено сувору догану.

Вирішуючи спір по суті суд зазначає таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію".

Відповідно до статті 12 Закону України «Про національну поліцію», поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського. Поліція не має права відмовити в розгляді або відкласти розгляд звернень стосовно забезпечення прав і свобод людини, юридичних осіб, інтересів суспільства та держави від протиправних посягань з посиланням на вихідний, святковий чи неробочий день або закінчення робочого дня.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За правилами п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про національну поліцію», поліцейський зобов'язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва.

Водночас, поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов'язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції (ч.2 ст.18 Закону).

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.19 Закону, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

28.12.2015 року набрав чинності Закон України від 23.12.2015 року № 901-УІП «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію», відповідно змісту якого до набрання чинності Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» дія Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-ІУ «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ», поширюється на поліцейських.

Так, ст.1 Закону України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ» (далі - Статуту) передбачено, що службова дисципліна - це дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Відповідно до ст. 2 Статуту, дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Згідно до ст. 7 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.

Приписами ст. 12 Статуту визначено, що на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Відповідно ст. 14 Статуту метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

За результатами перевірки несення служби нарядами поліції області виявлено декілька порушень вимог Інструкції про порядок введення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС від 06.11.15 №1377, Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні правопорушення, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 №111.

Згідно до вимог п. 1 розділу II вимог Інструкції про порядок введення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 № 1377, прийняття заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснюється цілодобово і невідкладно тим органом поліції, до якого надійшла заява чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію, або слідчим, або іншою посадовою особою органу поліції, якою самостійно виявлено з будь-якого джерела обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Облік таких заяв та повідомлень проводиться уповноваженими працівниками чергових частин органів поліції, працівниками інших структурних підрозділів цих органів, яких призначено підмінними черговими в установленому порядку, оператором телефонної лінії "102" або іншою посадовою особою.

Відповідно до п. 5 Інструкції № 1377, посадова особа органу поліції при виявленні чи отриманні інформації про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію негайно повідомляє про це чергову частину органу поліції.

Згідно до вимог п. 17 розділу III вимог Інструкції № 1377, прихованими від єдиного обліку вважаються заяви і повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, які були відомі працівнику органу поліції, та відомості, які на час виявлення не внесено до журналу ЄО відповідного органу поліції, а самі заяви та повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення та інші події не отримали реєстраційного номера.

В ході проведення службового розслідування встановлено те, що позивачем не дотримано вищезазначених вимог.

Вищевказані обставини підтверджуються матеріалами службового розслідування та не були спростовані поданими позивачем та його представником доказами. В ході розгляду справи також встановлено, що службове розслідування було проведено у відповідності до вимог Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 р. № 230.

Суд також акцентує увагу, що наказом № 1888 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП», притягнуто до відповідальності інших поліцейських Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП, а саме: інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП старшого лейтенанта поліції Литвиненка В.Д. (попереджено про повну посадову невідповідність), поліцейського сектору реагування патрульної поліції №3 Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП капрала поліції Дробіта В.В. (попереджено про повну посадову невідповідність), оперуповноваженого сектора кримінальної поліції Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП капітана поліції Соколенку К.О. (оголошено сувору догану), начальника сектору кримінальної поліції Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП майора поліції Ястремського А.І. (оголошено сувору догану).

Крім того, суд зазначає, що в наказі №1534 від 18.06.2018 «Про призначення та проведення службового розслідування» та в оскаржуваному наказі № 1888 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП» відповідачем допущено описку в зазначені по батькові позивача, а саме замість «Владиславовича» зазначено «Олександровича». Оскільки учасники справи не акцентують на цьому увагу, суд приходить до висновку, що оскаржуваний у даній справі наказ винесено щодо ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1.

Надаючи оцінку аргументам позивача про те, що накладаючи на позивача дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани, відповідач не використав весь перелік можливих (менш) суворих дисциплінарних стягнень, суд зазначає, що нормами Дисциплінарного статуту ОВС не передбачено обов'язку перед застосуванням більш суворого дисциплінарного стягнення накладати менш суворе.

Право вибору виду дисциплінарного стягнення відповідно до норм Дисциплінарного статуту ОВС належить особі, яка проводить службове розслідування, з урахуванням тяжкості проступку, обставин, за яких його скоєно, заподіяної шкоди, попередньої поведінки особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації.

Проаналізувавши склад дисциплінарного проступку, вчинення якого ставиться у вину позивачу, суд приходить до висновку про наявність у діях позивача, що мали місце, дисциплінарного проступку, який є достатньою підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінюючи правомірність дій та рішень відповідача, суд керується критеріями, закріпленими у ч. 2 ст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, яких повинні дотримуватися суб'єкти владних повноважень при реалізації дискреційних повноважень.

Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до положення ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Позивачем не надано достатні беззаперечні докази в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його вимоги, а відповідачем в свою чергу, як суб'єктом владних повноважень, виконано покладений на нього обов'язок по доказуванню правомірності прийняття спірного рішення, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 12, 14, 72, 76, 90, 241-246, 255, 262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволені позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення до суду апеляційної інстанції через Черкаський окружний адміністративний суд. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.П. Тимошенко