Справа № 522/21790/17     
Суддя: Гусев О. Г.
Дата ухвалення: 2018-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2018 рокуі м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Гусева О.Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження справу адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправним та скасування припису та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради за результатом якої позивач просить: визнати протиправним та скасувати припис від 06.11.2017 року №655/17; визнати протиправним та скасувати постанову від 10.11.2017 року №558/17.

25.06.2018 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального провадження, розгляд справи призначено в підготовчому засіданні на 15.08.2018.

В підготовчому засіданні оголошено перерву до 03.09.2018.

24.04.2018 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову.

Представник позивача надав клопотання про розгляд справи за його відсутності, позов просив задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Згідно ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Судом в порядку ч.9 ст.209 КАС України було вирішено розглядати справу в порядку письмового провадження.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд робить наступні висновки.

ОСОБА_1 належить на праві власності допоміжне приміщення (сарай) площею 35,1 м.кв по АДРЕСА_1, на підставі договору купівлі-продажу від 01.11.2016 року №6217.

Управлінням ДАБК ОМР було за даною адресою зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо, об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) з реконструкції сараю під житловий будинок без змін геометричних розмірів фундаментів у плані за №ОД 01 від 05.10.2017 року, подане замовником будівництва ОСОБА_1

В період з 27.10.2017 року по 06.11.2017 року Управлінням державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради проводилась перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: реконструкція допоміжного нежитлового приміщення (сарая) під житловий будинок без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1.

За результатом проведеної перевірки було встановлено, що Управлінням за даною адресою зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) з реконструкції допоміжного нежитлового приміщення (сараю) під житловий будинок без змін геометричних розмірів фундаментів у плані за №ОД01 від 05.12.2017 року, подане замовником ОСОБА_1.

На момент виїзду на місце зафіксовано, що на даному об'єкті виконані будівельні роботи з повного демонтажу вищевказаного нежитлового допоміжного приміщення (сараю), а також виконувалися роботи з влаштування котловану глибиною 2,5 м. та орієнтовною площею 60 м.кв.

Відповідно до повідомлення про початок виконання будівельних робіт за №ОД 01 від 05.10.2017 року містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки за даною адресою видані Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради за №01-07/542 від 24.05.2017 року.

Управлінням державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради направлено лист за №01-15/221-Ф від 30.10.2017 року до Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради з проханням надати інформацію стосовно вказаних містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки за даною адресою.

Листом за №01-11/4840 від 03.11.2017 року Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради повідомило, що містобудуванні умови та обмеження забудови земельної ділянки за №01-07/542 від 24.05.2017 року не видавались. Звернень від ОСОБА_1 не надходило.

Крім того, Управлінням державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради направлено листа за №01-15/221-Ф від 30.10.2017 року до ТОВ «ПБК «КАСКАД» з проханням надати інформацію стосовно розроблення проектної документації з реконструкції сараю під житловий будинок без змін геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: АДРЕСА_1 та укладання договору на здійснення авторського нагляду за будівництвом.

В свою чергу ТОВ «ПБК «КАСКАД» листом №27/011 від 06.11.2017 року надало інформацію, що проектна документація за даною адресою на замовлення ОСОБА_1 не розроблялась, архітектор ОСОБА_3 ніколи в ТОВ «ПБК «КАСКАД» не працював, договір на здійснення авторського нагляду за будівництвом не укладався.

Управлінням державної архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 наведено недостовірні відомості в зареєстрованому повідомленні про початок виконання будівельних робіт за №ОД 01 від 05.10.2017 року, чим порушено п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466.

На підставі встановлених порушень, 06.11.2017 року головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Лисим Сергієм Олександровичем був складений протокол про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким встановлено, що відповідальність за встановлені порушення передбачена частиною 5 статті 96 КупАП. Розгляд справи про означене правопорушення був призначений на 10.11.2017 року о 10 годині 30 хвилин.

У зв'язку із виявленим та зафіксованим у протоколі правопорушенням, 06.11.2017 року головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Лисим Сергієм Олександровичем був складений припис про зупинення виконання будівельних робіт на об'єкті з 06.11.2017 року.

У зв'язку з виявленими правопорушеннями, 10.11.2017 року в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Русланом Костянтиновичем винесена постанова №558/17, згідно якої, позивачем був порушений п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466, відповідальність за що встановлена ч.5 статті 96 КупАП, у зв'язку із чим було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 500 грн.

Позивач вважає, що акти індивідуальної дії, прийняті за наслідком проведення перевірки - протиправними та такими що підлягають скасуванню тому звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи даний спір, суд виходить з наступного.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Законами України "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", у відповідності до статті 1 якого, державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом (абз. 3 статті 1 цього ж Закону). У відповідності до частини 4 статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" заходи контролю здійснюються, крім інших, органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду).

Згідно із визначенням, закріпленим в ч.1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 за №553 у відповідності до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, яким визначається процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Стаття 36 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038- VI передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Відповідно до частини 8 статті 36 вказаного закону замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Процедура виконання будівельних робіт визначена Порядком виконання будівельних робіт, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011року № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт", відповідно до пункту 11 якого замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданих ним повідомленні, декларації, за виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до пункту 13 Порядку виконання будівельних робіт, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об'єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (абз.5 ч.1 ст. 41 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" та абз.1 п.7 Порядку №553). Відповідно до пункту 7 Порядку №553, однією з підстав для проведення позапланової перевірки є необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Так, частиною 6 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Стаття 10 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" встановила, що суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема: вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства; одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю); надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій Формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта. Аналогічні вимоги наведені у Порядку № 553. Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством (пункт 12 Порядку № 553). Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (пункт 13 Порядку № 553).

Пунктом 17 Порядку № 553 встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надасться по одному примірнику такого акта. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки ( п. 18 Порядку № 553).

У відповідності до пункту 19 Порядку № 553, припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (пункт 20 Порядку № 553).

Пунктом 21 Порядку № 553 передбачено, що якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно з пунктом 9 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктами 10, 13 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлено, що уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз'яснює суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов'язки, передбачені Законом та цим Порядком (пункт 14 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності).

Пунктом 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлено, що справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує: 3) чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи (пункт 20 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності).

Відповідно до пп.1-2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Згідно проведеного експертного будівельно-технічного дослідження №12/18 від 25.05.2018 року, судовим експертом Ковальчуком О.У., складено висновок про те, що роботи з демонтажу допоміжного приміщення/сараю/, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та відновленню елементів благоустрою - секцій бетонного забору між дитячим садочком №250 та будівлею допоміжного приміщення, шляхом відновлення бетонної основи цього забору з укріпленням цієї основи згідно проектної документації відповідно до постанови КМУ від 07.06.2017 року №406 не є самовільно проведеним та не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Згідно заяв власників суміжних приміщень, а саме власника квартири АДРЕСА_1 (власник ОСОБА_4), КП «Будова», Дитячий садок №250, колективного звернення мешканців будинку АДРЕСА_1 з їх боку не має заперечень, щодо виконання будівельних робіт.

Крім того, 26.06.2018 року на замовлення Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради фахівцями Одеської державної академії будівництва та архітектури був наданий висновок щодо оцінки технічного рішення будівництва підпірної стіни з контрфорсами допоміжного приміщення (сараю) по АДРЕСА_1.

27.06.2018 року згідно протоколу відбулась нарада з участю представників УДАБК, департаменту комунальної власності, Приморської районної адміністрації, власника приміщення, автору проекту. Наслідком цієї наради було зобов'язано позивача провести роботи по будівництву підпірних стін з урахуванням пропозицій наданих у висновку Одеської державної академії будівництва та архітектури.

Відповідно до пп.8,9 Постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року №406 затверджений Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, а саме:

- знесення і демонтаж будівель та споруд без подальшого будівництва, які не є підготовчими роботами, та без порушення експлуатаційної придатності інших будівель і споруд.

- відновлення елементів благоустрою, визначених Законом України "Про благоустрій населених пунктів".

Отже, з урахуванням вищевикладеного суд приходить висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 77, 243 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

Задовольнити частково адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправним та скасування припису та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Визнати протиправним та скасувати припис від 06.11.2017 року №655/17.

Визнати протиправним та скасувати постанову від 10.11.2017 року №558/17.

В іншій частині позовних вимог відмовити

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів в порядку приписів ст. 295 КАС України.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя О.Г.Гусев

Повний текст рішення складено та підписано суддею 03 жовтня 2018 року.

/Суддя: О.Г. Гусев

.