Справа № 826/27117/15
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2018-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

04 жовтня 2018 року № 826/27117/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Пащенка К.С., суддів: Чудак О.М., Шейко Т.І., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Трігліф"

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

третя особа, яка Товариство з обмеженою відповідальністю "Прометей-Сяйво"

не заявляє

самостійних вимог

на предмет спору

про визнання протиправними та скасування припису,

постанови та рішення

представники позивача - не прибули;

учасників справи: відповідача - Вільгельм А.Д. (посвідчення № 602);

третьої особи - не з'явилися,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Трігліф» (надалі - позивач або ТОВ «Трігліф») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (надалі - відповідач або ДАБІ України), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Товариство з обмеженою відповідальністю «Прометей-Сяйво» (по тексту - третя особа або ТОВ «Прометей-Сяйво»), у якому, з урахуванням поданої заяви про зміну позовних вимог від 27.02.2017, просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту ДАБІ у місті Києві від 24.11.2015 № 53/15/10/26-75/2411/02/1 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування на ТОВ «Трігліф»;

- визнати незаконним та скасувати припис щодо об'єкту «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-В) нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1 та № 2 (групи приміщень № 28) з перерозподілом площі та влаштуванням двох приміщень для розміщення адміністративних приміщень, закладу торгівлі та складу на вул. Басейній/Крутий узвіз №1/2 літ. «А» у Печерському районі м. Києва», яким зобов'язано зупинити виконання будівельних робіт та у термін до 11.02.2016 усунути виявлені порушення у відповідності до вимог чинного законодавства України;

- визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту ДАБІ у місті Києві від 11.11.2015 № 32 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-В) нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1 та № 2 (групи приміщень № 28) з перерозподілом площі та влаштуванням двох приміщень для розміщення адміністративних приміщень, закладу торгівлі та складу на вул. Басейній/Крутий узвіз №1/2 літ. «А» у Печерському районі м. Києва» №КВ 13 від 22.02.2013 на підставі Акту перевірки ТОВ «Трігліф» від 02.11.2015, який також був підставою винесення постанови та припису щодо ТОВ «Трігліф».

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що висновки ДАБІ в м. Києві, викладені в акті перевірки про те, що проект «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-В) нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1 та № 2 (групи приміщень № 28) з перерозподілом площі та влаштуванням двох приміщень для розміщення адміністративних приміщень, закладу торгівлі та складу на вул. Басейній/Крутий узвіз №1/2 літ. «А» у Печерському районі м. Києва» має запроектовані рішення з реконструкції є безпідставним, а припис та рішення про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 11.11.2015 № 32, постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.11.2015 № 53/15/10/26-75/2411/02/1 є протиправними та підлягають скасуванню.

В наданих суду письмових запереченнях та додаткових поясненнях ДАБІ України вказала, що посадова особа ДАБІ в м. Києві під час здійснення, відносно позивача заходів державного архітектурно-будівельного контролю, видачі припису, прийняття рішення про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 11.11.2015 № 32 та внесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.11.2015 № 53/15/10/26-75/2411/02/1 діяла на підставі та у спосіб передбачений Конституцією України і чинними нормативно-правовими актами.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.01.2016 (суддя Кузьменко В.А.) відкрито провадження у справі № 826/27117/15 та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.07.2016 залучено Товариство з обмеженою відповідальністю «Прометей-Сяйво» до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.

Відповідно до розпорядження щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справ від 10.10.2017 № 6872 справу передано на розгляд судді Пащенку К.С.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.10.2017 (суддя Пащенко К.С.) прийнято справу до свого провадження, призначено до колегіального судового розгляду.

В судовому засіданні 15.11.2017 розгляд справи відкладено до 29.11.2017.

29.11.2017 позивач у судове засідання не з'явився. Про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

У судовому засіданні 29.11.2017 представник відповідача проти задоволення позову заперечив.

Разом з цим, представник ДАБІ України звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи в порядку письмового провадження.

У відповідності до ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (по тексту - КАС України), в редакції до 15.12.2017, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Суд відмічає, що представники позивача та третьої особи в судове засідання 28.11.2017 повторно не з'явилися. Про час та місце розгляду справи позивач та третя особа були повідомлені належним чином.

Згідно ч. 6 ст. 128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Неприбуття в судове засідання без поважних причин представника сторони або третьої особи, які прибули в судове засідання, або неповідомлення ним про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду справи (ч. 2 ст. 128 КАС України).

Враховуючи повторну неявку позивача та третьої особи в судове засідання, зважаючи на подачу представником відповідача клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності позивача, що, відповідно, не перешкоджає розгляду справи по суті у порядку письмового провадження згідно ч. 4 ст. 122 КАС України та ч.ч. 2, 6 ст. 128 КАС України.

Щодо інших процесуальних дій, вчинених судом.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 02.04.2018 витребувано у ДАБІ України: належним чином засвідчену копію звіту про інженерно-геологічні вишукування, розробленого ТОВ «Київгеоком», що міститься у складі проектної документації «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-в), нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень 1, 2 (групи приміщень № 28) за адресою: м. Київ, вул. Басейна/Крутий узвіз, 1/2», у відповідності до якого інженерно геологічні умови території згідно ДБН А.2.1-1-2008 відносяться до ІІІ (складної) категорії складності; належним чином засвідчену копію службової записки головного інспектора будівельного нагляду Радченка М.М., у тому числі на підставі якої прийнято рішення від 11.11.2015 № 32; пояснення щодо порушення п.п. 1.4, 1.5, 3.12 ДБН В.1.2-12.2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки», а також належним чином засвідчені копії документів, що підтверджують дані обставини.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 02.04.2018 витребувано у ТОВ «Трігліф» належним чином засвідчені копії: листа Міністерства культури України від 26.10.2016 № 1178/10/61-12; дозволу Міністерства культури України від 04.01.2013; проектної документації «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-в), нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень 1, 2 (групи приміщень № 28) з перерозподілом площі та влаштуванням двох приміщень для розміщення адміністративних приміщень, закладу торгівлі та складу на вул. Басейна/Крутий узвіз, 1/2 літ «А» у Печерському районі м. Києва», розробленої Товариством з обмеженою відповідальністю «Прометей-Сяйво» та 17.12.2012 погодженої Міністерством культури України, у повному її складі.

Витребуваних вказаними ухвалами документів до суду не надійшло.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як випливає з матеріалів справи, відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 533, на підставі вимоги Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київської області № 51/2/1-52383 від 12.10.2015, посадовою особою Департаменту ДАБІ у м. Києві проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва: «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-в), нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1, 2 (групи приміщень № 28) за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Басейна/Крутий узвіз, ?» . За результатами перевірки складено акт від 02.11.2015.

Під час перевірки встановлено, що Інспекція ДАБК у м. Києві відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 зареєструвала подану заявником будівництва - ТОВ «Трігліф» декларацію про початок виконання будівельних робіт № КВ13 від 22.02.2013 на об'єкт: «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-в), нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1, 2 (групи приміщень № 28) за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Басейна/Крутий узвіз, ?». Категорія будівництва визначена проектувальником ТОВ «Прометей-Сяйво» - ІІІ (третя).

ТОВ «Трігліф» на праві приватної власності належать нежилі приміщення на вул. Басейна/Крутий узвіз, ? у Печерському районі м. Києва: нежилі приміщення № 1, 2 (групи приміщень № 28), загальною площею 58,6 кв. м. (відповідно до реєстраційного посвідчення № 028099, виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, записано в реєстрову книгу № д.12п-23 за реєстровим № 321-П від 23.01.2008); нежилі приміщення з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-в) загальною площею 198,6 кв. м. (відповідно до реєстраційного посвідчення № 030695, виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, записано в реєстрову книгу № д.12п-29 за реєстровим № 321-П від 03.01.2008); нежиле приміщення № 24 (групи приміщень № 28) загальною площею 373,90 кв. м. (відповідно до реєстраційного посвідчення № 009466, виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, записано в реєстрову книгу № д.12п-21 за реєстровим № 321-П від 04.05.2008). Загальна площа вищевказаних приміщень складає 631,1 кв. м.

Проте, замовником ТОВ «Трігліф» у декларації про початок виконання будівельних робіт № КВ13 від 22.02.2013 у графі «характеристика інших нежитлових приміщень (за наявності): загальна площа нежитлових приміщень об'єкта будівництва» зазначена площа 829,7 кв. м. замість 631 кв. м.

Встановлено, що проект «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-в), нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1, 2 (групи приміщень № 28) за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Басейна/Крутий узвіз, ?» розроблений ТОВ «Прометей-Сяйво», відповідно до ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та зміст проектної документації» (діяв на момент розроблення проектної документації) фактично містить запроектовані рішення з реконструкції житлової будівлі на вул. Басейній, ? у Печерському районі м. Києва, оскільки змінюють основні техніко-економічні показники (відповідно до проекту загальна площа приміщень збільшується з 631,10 кв.м. до 829,70 кв. м.), чим порушено вимоги п. 4.2 ДБН А.2.2-3-2012» (діяв на момент розроблення проектної документації).

Отже, замовником ТОВ «Трігліф» наведено недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт № КВ 13 від 22.02.2013 у частині зазначення загальної площі нежитлових приміщень (за наявності) та визначення найменування проектної документації, чим порушено ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також встановлено, що проектувальником ТОВ «Прометей-Сяйво» запроектовано виконати будівельні роботи в приміщеннях, та на земельних ділянках, що не належать ТОВ «Трігліф», чим порушено ч. 4 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Оскільки змінюється зовнішня конфігурація об'єкту, відповідно до п. 25 «Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються» затвердженого наказом Мінрегіонбуду України № 109 від 07.07.2011, замовнику необхідно отримати містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки.

Отже, проектна документація розроблена без вихідних даних на проектування, а саме без містобудівних умов та обмежень земельно ділянки, чим порушено ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 4.1, п.4.2, п.4,3 ДБН А.2.2.-3-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво (який діяв на момент розроблення проектної документації).

Таким чином, проектна організація ТОВ «Прометей-Сяйво» передала ТОВ «Трігліф» проектну документацію для виконання будівельних робіт на об'єкті, розроблену з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів та правил, чим порушено ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

02.11.2015 контролюючим органом видано припис, про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано у термін до 02.02.2016 усунути виявлені порушення у відповідності до вимог чинного законодавства.

За результатами перевірки Департаментом ДАБІ у місті Києві складено протокол про адміністративне правопорушення від 02.11.2015, відповідальність за яке передбачена абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Вказаним протоколом повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться в приміщенні Департаменту ДАБІ у м. Києві, вказано дату та час такого розгляду.

У зв'язку з відмовою від підписання та отримання матеріалів під час перевірки довіреною особою ТОВ «Прометей-Сяйво», Департамент ДАБІ у м. Києві листом від 03.11.2015 № 10/26-49/0311/02/1-Пч направив матеріали перевірки на адресу ТОВ «Прометей-Сяйво». Крім того повідомлено, що з метою вжиття заходів, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення та Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» головному архітектору проекту та уповноваженому представнику необхідно прибути до Департаменту ДАБІ у м. Києві 11.11.2015 об 11.00 год. з документами що посвідчують особу.

Постановою від 11.11.2015 № 31/15/10126-25/1111/02/1 у справі про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно ТОВ «Прометей-Сяйво» встановлено, що: ТОВ «Прометей-Сяйво» передало замовнику, зокрема ТОВ «Трігліф», проектну документацію для виконання будівельних робіт на об'єкті «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-в), нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1, 2 (групи приміщень № 28) за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Басейна/Крутий узвіз, ?», розроблену з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів та правил, чим порушено ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у зв'язку з чим ТОВ «Прометей-Сяйво», визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено на штраф у сумі 124 020 грн.

В подальшому, контролюючим органом видано припис від 11.11.2015 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, архітектурним вимогам, затвердженим проектним рішенням, технічним умовам та іншим нормативно-правовим актам, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або без отримання дозволу на виконання будівельних робіт, яким з 11.11.2015 зупинено виконання будівельних робіт. У термін до 11.02.2016 зобов'язано усунути виявлені порушення у відповідності до вимог чинного законодавства.

Складено протокол про адміністративне правопорушення від 11.11.2015, відповідальність за яке передбачена абз. 4 п. 4 ч. 2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Вказаним протоколом повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться в приміщенні Департаменту ДАБІ у м. Києві, вказано дату та час такого розгляду.

У зв'язку з відмовою від підписання та отримання матеріалів під час перевірки довіреною особою ТОВ «Трігліф», Департамент ДАБІ у м. Києві листом від 12.11.2015 № 10/26-13/1211/02/1-Пч направив матеріали перевірки на адресу ТОВ «Трігліф». Крім того проінформовано, що розгляд справи відбудеться 24.11.2015 об 11.00 год. у приміщенні Департаменту ДАБК у м. Києві.

Постановою від 24.11.2015 № 53/15/10/26-75/2411/02/1 у справі про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно ТОВ «Трігліф» встановлено, що: ТОВ «Трігліф» наведено недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт № КВ13 від 22.02.2013 у частині зазначення загальної площі нежитлових приміщень (за наявності), визначення найменування проектної документації, необхідності проведення експертизи проекту будівництва, необхідності отримання містобудівних умов та обмежень земельної ділянки, використання земельної ділянки, чим порушено ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у зв'язку з чим ТОВ «Трігліф», визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено на штраф у сумі 124 020 грн.

Крім того, 11.11.2015 рішенням ДАБІ № 32 Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт - скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-В) нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1 та № 2 (групи приміщень № 28) з перерозподілом площі та влаштуванням двох приміщень для розміщення адміністративних приміщень, закладу торгівлі та складу на вул. Басейній/Крутий узвіз №1/2 літ. «А» у Печерському районі м. Києва» №КВ 13 від 22.02.2013 замовник ТОВ «Тригліф».

Не погоджуючись з рішенням і приписами відповідача, позивач звернувся з даними позовом до суду.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Законом України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом статті 41 Закону України №3038-VI від 17.02.2011 «Про регулювання містобудівної діяльності» (надалі - Закон № 3038-VI), державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону.

На виконання вказаної норми, Кабінетом Міністрів України затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553 від 23.05.2011 (далі - Порядок № 553), який згідно п. 2 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Пунктом 5 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до абзацу 1 пункту 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 12 Порядку № 553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, в т.ч., у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Згідно пункту 13 Порядку№ 553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 15-18 Порядку № 553 передбачено, що форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

На підставі системного аналізу наведених правових норм суд дійшов до висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється щодо суб'єктів містобудування, якими, зокрема, є замовники. Після проведення перевірки контролюючий орган, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складає протокол разом з приписом. Один примірник припису надає суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Виконання цього припису покладається на суб'єкта містобудування.

Як вбачається з припису, будинок на вул. Басейна/Крутий узвіз ? у Печерському районі м. Києва перебуває на обліку як пам'ятка архітектури місцевого значення відповідно до рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 21.01.1986 з охоронним номером № 119.

Міністерство культури України листом № 24/43 від 11.12.2013 погодило науково-проектну документацію з визначенням предмету охорони пам'ятки культурної спадщини, розробленої у 2012 році інститутом «УкрНДІпроектреставрація» відповідно до якої предметом охорони об'єкта культурної спадщини визначено: архітектурно-композиційне рішення головних фасадів уздовж вулиці Басейної та Крутого узвозу 2,3,4 поверхів, включно з вінчаючим карнизом та аттиками, архітектурно-художні елементи головних фасадів 2,3,4 поверхів, включно з вінчаючим карнизом та аттиками, які репрезентують київську школу в період розвитку історичних стилів на зламі ХІХ-ХХ століть.

Згідно з ч. 1 ст. 26 Закону України «Про охорону культурної спадщини», консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам'яток національного значення здійснюються лише за наявності письмового дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, на підставі погодженої з ним науково-проектної документації.

Консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам'яток місцевого значення здійснюються за наявності письмового дозволу органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції, на підставі погодженої з ними науково-проектної документації.

Розробленню проектів консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту, пристосування пам'яток передує проведення необхідних науково-дослідних робіт, у тому числі археологічних і геологічних.

У складі організаційно-функціональної структури підприємства - виконавця робіт з консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту, пристосування пам'яток мають передбачатися підрозділи та/або фахівці, які забезпечують виконання відповідних виробничо-технічних, виробничих функцій.

Головний архітектор проекту, керівники та виконавці робіт повинні мати освітні та освітньо-кваліфікаційні рівні для проведення відповідних робіт.

Таким чином, здійснення будівельних робіт на об'єкті, який віднесено до кола пам'яток архітектури місцевого значення, має відбуватися виключно після отримання дозволу на виконання будівельних робіт, оскільки позивач мав бути обізнаний з встановленими обмеженнями щодо використання його власності.

Міністерство культури України листом № 25/48 від 11.12.2012 погодило проектну документацію «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень №4-в), нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1, 2 (групи приміщень № 28) за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Басейній/Крутий узвіз №1/2», розроблену ТОВ «Прометей-Сяйво» у 2012 році.

Проте, контролюючим органом під час перевірки встановлено, що відповідно до листа № 060-5903 від 28.10.2015 Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради, Департамментом культури виконавчого органу Київської міської ради не погоджувалась науково-проектна документація та не надавався дозвіл на виконання будівельних робіт.

Згідно з п. 2 ч. 4 ст. 31 Закону № 3038-VI, обов'язковій експертизі підлягають проекти будівництва об'єктів, які: споруджуються на територіях із складними інженерно-геологічними та техногенними умовами, - в частині міцності, надійності та довговічності будинків і споруд.

У звіті про інженерно-геологічні вишукування (стадія РП) об'єкта «Капітальний ремонт нежилих приміщень з № 1 по № 11 (групи приміщень № 4-в), нежилого приміщення № 24 та нежилих приміщень № 1, 2 (групи приміщень № 28) за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Басейна/Крутий узвіз, ?» розробленого ТОВ «Київгеоком» зазначено, що інженерно-геологічні умови території згідно з ДБН А.2.1-1-2008 відносяться до ІІІ (складної) категорії складності інженерно-геологічні умови. Відповідно до ДБН А.2.1-1-2008 «Вишукування. Інженерні вишукування для будівництва» складними інженерно-геологічними умовами вважаються інженерно-геологічні умови ІІІ категорії складності.

Як встановлено судом проектна документація на вищевказаний об'єкт будівництва не проходила експертизу в частині міцності, надійності та довговічності.

Відповідно до ч. 4. ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проте, проектувальником ТОВ «Прометей-Сяйво» запроектовано виконати будівельні роботи в приміщеннях, що не належать ТОВ «Трігліф». Окрім цього, будівельні роботи запроектовано виконати на земельних ділянках, що не належать ТОВ «Трігліф».

Крім того, змінюється зовнішня конфігурація об'єкту, відповідно до п. 25 «Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються», затвердженого наказом Мінрегіонбуду України № 109 від 07.07.2011, отже, замовнику необхідно було отримати містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки.

Частиною 2 ст. 26 Закону № 3038-VI встановлено, що суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону № 3038-VI проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

У свою чергу, п. 1 ч. 1 ст. 29 Закону № 3038-VI передбачено, що основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження.

Отже, проектна документація розроблена без вихідних даних на проектування, а саме без містобудівних умов та обмежень земельної ділянки, чим порушено вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва.

Відповідно до ч. 8 ст. 36 Закону № 3038-VI, замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що замовником ТОВ «Трігліф» наведено недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт № КВ 3 від 22.02.2013 у частині необхідності проведення експертизи проекту будівництва, необхідності отримання містобудівних умов та обмежень земельної ділянки, використання земельної ділянки.

Відповідно до абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації: на об'єктах III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що припис, рішення про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 11.11.2015 № 32 та внесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.11.2015 № 53/15/10/26-75/2411/02/1 прийнято контролюючим органом з дотриманням вимог чинного законодавства та скасуванню не підлягають.

Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року ратифіковано Конвенцію про захист прав і основних свобод людини 1950 року, Перший протокол та протоколи № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції.

Згідно зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Проте, попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Як зазначено в рішенні у справі "East/West Alliance Limited" проти України" (166), Згідно з усталеною практикою Суду стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою (див., серед інших джерел, рішення у справах "Іммобіліаре Саффі проти Італії" [ВП], заява N 22774/93, п. 44, ECHR 1999-V, та "Вістіньш і Перепьолкінс проти Латвії" [ВП], заява N 71243/01, п. 93, від 25 жовтня 2012 року).

(167). Суд наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року).

(168.) Суд також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновків, що обмеження особи в можливості розпорядження її майном, зокрема, у виконанні робіт з капітального ремонту та з перерозподілом площі та влаштуванням двох приміщень для розміщення адміністративних приміщень, закладу торгівлі та складу, узгоджується з загальним інтересом суспільства, який полягає у збереженні пам'яток архітектури.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди, у відповідності до положень частини 2 статті 2 КАС України, перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На переконання суду, позивач достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його позовні вимоги, суду не надав.

Натомість, відповідач довів суду відсутність протиправних дій зі свого боку.

Статтею 79 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача, з урахуванням поданих уточнень, про визнання протиправними та скасування припису постанови та рішення є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 6, 72-77, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову, з урахуванням поданої заяви про зміну позовних вимог від 27.02.2017, Товариства з обмеженою відповідальністю «Трігліф» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Прометей-Сяйво», про визнання протиправними та скасування припису, постанови та рішення - відмовити повністю.

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Головуючий суддя К.С. Пащенко

Суддя О.М. Чудак

Суддя Т.І. Шейко