Справа № 820/3129/17
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2018-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про зупинення підготовчого провадження та передача справи в порядку ст.31 КАС України

08 жовтня 2018 р. Справа № 820/3129/17
Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого - судді: Заічко О.В.,

суддів - Біленського О.О., Котеньова О.Г.,

при секретареві судового засідання: Мараєвій О.В.,

за участі: позивача - ОСОБА_1,

представника позивача - ОСОБА_2,

представника відповідача ( Міністерства оборони України) - Фівкіна П.М.,

представника відповідача ( Начальника військово-юридичного факультету Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого Мельника С.М.) та третьої особи - Колдашова О.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові заяву представника позивача про відвід колегії суддів у справі за позовом ОСОБА_1 до Першого заступника Міністра оборони України Руснака Івана Степановича, Міністерства оборони України, Начальника військово-юридичного факультету Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого Мельника С.М., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Військово- юридичний факультет Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого про визнання протиправними дій та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, з адміністративним позовом, в якому, з урахуванням заяви про уточнення та збільшення позовних вимог просить суд:

- визнати неправомірними дії Міністерства оборони України під час реалізації Директиви Міністерства оборони України та Генерального штабу Збройних Сил України від 31.03.2017 року №Д-322/1/4дск та з підготовки наказу першого заступника Міністра оборони України від 26 червня 2017 року № 85 про переведення начальника курсу студентів військово-юридичного факультету НЮУ капітана ОСОБА_1 до іншого місця служби;

- визнати неправомірними дії першого заступника Міністра оборони України Руснака Івана Степановича під час реалізації Директиви Міністерства оборони України та Генерального штабу Збройних Сил України від 31.03.2017 року № Д-322/1/4дск при виданні наказу від 26 червня 2017 року № 85 та скасувати, як неправомірний, наказ першого заступника Міністра оборони України від 26 червня 2017 року № 85 про переведення начальника курсу студентів капітана ОСОБА_1 до іншого місця служби;

- визнати неправомірними дії Міністерства оборони України під час видання Директиви Міністерства оборони України та Генерального штабу Збройних Сил України від 31.03.2017 року № Д-322/1/4дск та скасувати цю Директиву, як таку, що видана без правових підстав з порушенням вимог діючого законодавства;

- визнати неправомірними дії начальника військово-юридичного факультету Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого Мельника С.М., щодо надання невідповідних законодавству України пропозицій до Міністерства оборони України для видання Директиви Міністерства оборони України та Генерального штабу Збройних Сил України від 31.03.2017 року №Д-322/1/4дск та під час реалізації цієї Директиви.

Представником позивача заявлено відвід колегії суддів.

У підготовчому засіданні судом поставлено на обговорення зазначену заяву, яку підтримав позивач та проти задоволення якої заперечували представники відповідачів - Міністерства оборони України, начальника військово-юридичного факультету Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого Мельника С.М. та представник третьої особи.

Відповідач - Перший заступник Міністра оборони України Руснак Іван Степанович у підготовче засідання не прибув, належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи.

Суд, на підставі ст. 205 КАС України, вважає можливим вирішити вказану заяву без участі зазначеного відповідача.

З'ясувавши думку присутніх учасників справи та їх представників та, вирішуючи заяву представника позивача, суд виходить з наступного.

Відповідно до п.10 ч.2 ст. 180 КАС України, у підготовчому засіданні суд: вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Відповідно до ч.1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу ( ч.2 ст.36 КАС України).

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Водночас, варто зазначити, що суд, який розглядає справу має бути "безстороннім" і "незалежним" (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Так, поняття незалежності та об'єктивної безсторонності тісно пов'язані між собою.

З суб'єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання.

Об'єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Слід зазначити, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Відповідно до ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Вказане положення узгоджується зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Так, представник позивача, заявляючи відвід колегії суддів, висловив незгоду з процесуальними діями суду, що, на його думку, виразилось в порушенні ст. 202 КАС України.

Водночас, суд зауважує, що незгода із процесуальними рішеннями суду під час розгляду справи підлягає оскарженню у порядку, встановленому процесуальним законодавством.

Відповідно до положень частини 4 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Окремо суд зазначає, що у разі наявності у представника позивача сумніву неупередженості колегії суддів , останній повинен був належним чином обґрунтувати наявність обставин, які об'єктивно можуть вказувати на можливу упередженість.

Враховуючи вищевикладене, представником позивача не наведено підстав для відводу колегії суддів, передбачених статтею 36 КАС України, з огляду на що, суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Відповідно до частини 4 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно з положеннями пункту 8 частини 2 статті 236 Кодексу адміністративного судочинства України, суд має право зупинити провадження у справі в разі надходження заяви про відвід - до вирішення питання про відвід.

З огляду на викладене, оскільки суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, провадження підлягає зупиненню до вирішення питання про відвід.

Керуючись статтями 40, 236, 241, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Зупинити провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до Першого заступника Міністра оборони України Руснака Івана Степановича, Міністерства оборони України, Начальника військово-юридичного факультету Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого Мельника С.М., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Військово- юридичний факультет Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого про визнання протиправними дій та скасування наказу - до вирішення питання про відвід колегії суддів.

Передати справу у відповідності до статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України для вирішення питання про відвід.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття судового рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала в частині зупинення провадження може бути оскаржена протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення - через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи, як передбачено п.15 Перехідних положень КАС України; після початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи - безпосередньо до Харківського апеляційного адміністративного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 08 жовтня 2018 року.

Головуючий суддя Заічко О.В.

Судді Біленський О.О.

Котеньов О.Г.

.