Справа № 826/5863/17
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2018-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

09 жовтня 2018 року № 826/5863/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді-доповідача Келеберди В.І., суддів Федорчука А.Б.. Качура І.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця»

до Антимонопольного комітету України в особі постійно діючої адміністративної колегії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: товариство з обмеженою відповідальністю «Хандал», товариство з обмеженою відповідальністю «Метал-Маркет»

про визнання протиправним і скасування рішення,

За участю представників:

позивача - Нікогосян О.С.,

від третьої особи 1 - Бочарова О.М.,

ВСТАНОВИВ:

Обставини справи.

Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Антимонопольного комітету України в особі постійно діючою адміністративної колегії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: товариство з обмеженою відповідальністю «Хандал»(далі - третя особа1), товариство з обмеженою відповідальністю «Метал-Маркет» (далі - третя особа2) та просить суд:

Визнати протиправним та скасувати рішення постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 29 березня 2017 року № 1603-р/пк-пз в частині зобов'язання публічного акціонерного товариства «Укрзалізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця» скасувати рішення про визначення переможцем товариство з обмеженою відповідальністю «Метал-Маркет» за лотом № 2 у процедурі закупівлі - «сплави кольорових металів (Бабіт Б-16 та припій ПОС-30, ПОС-40, ПОС-60)», оголошення № UA 2017-01-31-000406-с про проведення якої оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу;

Стягнути з відповідача понесені позивачем судові витрати.

Ухвалою суду від 07 липня 2017 року відкрито провадження в адміністративній справі №826/5863/17 (далі - справа), яку призначено до розгляду у судовому засіданні на 06 вересня 2017 року. Водночас до участі у справі залучено третіх осіб 1, 2.

Зважаючи на неявку представників сторін розгляд справи відкладено на 04 жовтня 2017 року.

В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити у повному обсязі обґрунтовуючи тим, що встановлена відповідачем невідповідність тендерної пропозиції умовам тендерної документації є помилковою та такою, що не відповідає фактичним обставинам справи, а тому прийняте рішення підлягає скасуванню.

Відповідач проти позову заперечив з підстав, викладених у письмових запереченнях, які долучено до матеріалів справи та з яких вбачається, що позивачем застосовано дискримінаційний підхід під час розгляду тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі, а саме - відхиливши тендерну пропозицію товариства з обмеженою відповідальністю, але не відхиливши тендерні пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «Метал-Маркет» за лотом № 2, яка не відповідала умова Документації, чим порушено об'єктивним та неупереджений розгляд пропозицій.

У відповідному судовому засіданні протокольної ухвалою суд змінив порядок розгляду справи, ухваливши про перехід до подальшого завершення розгляду даної адміністративної справи в порядку письмового провадження.

Разом з тим, 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши матеріали справи, Окружний адміністративний суд міста Києва, дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні позовних вимог виходячи з наступного.

Обставини встановлені судом.

31 січня 2017 року публічним акціонерним товариством «Укрзалізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця» через авторизований електронний майданчик оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів на закупівлю Бабіту Б-16 та припою ПОС-30, ПОС-40, ПОС-60.

Аукціон відбувся 17 лютого 2017 року, за результатами якого переможцем за лотом № 2 визнано товариство з обмеженою відповідальністю «Метал-Маркет».

Не погодившись із результатами торгів одним із учасників, а саме товариством з обмеженою відповідальністю «Хандал», 09 березня 2017 року через електронну систему закупівель подано скаргу 2017-01-31-000406-1.1 1.

У даній скарзі скаржником повідомлено про порушення Змовником, яким є публічне акціонерне товариство «Укрзалізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця», порядку проведення процедури закупівлі та висловлено прохання про зобов'язання замовника скасувати рішення про визначення переможців Процедури закупівлі. Зокрема. За лотом № 2.

Рішенням колегії від 14 березня 2017 року № 1202-р/пк-пз скаргу прийнято до розгляду та на веб-порталі Уповноваженого органу розміщено лист № 20-29/07-833-пз, яким запропоновано замовнику надати, серед іншого, пояснення по суті скарги.

Листом від 27березня 2017 року замовником надано пояснення по суті поданої скарги.

29 березня 2017 року постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель розглянуто скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Хандал» та винесено рішення № 1603-р/пк-пз про зобов'язання позивача, в тому числі, скасувати рішення про визначення переможцем товариство з обмеженою відповідальністю «Метал-Маркет» за лотом № 2 у процедурі закупівлі - «сплави кольорових металів (Бабіт Б-16 та припій ПОС-30, ПОС-40, ПОС-60)» оголошення № UA-2017-01-31-000406-с.

З оскаржуваного рішення вбачається, що розкриття тендерних пропозицій відбулось 17 лютого 2017 року.

Повідомлення про намір укласти договір оприлюднено не веб-порталі Уповноваженого органу 27 лютого 2017 року.

Товариством з обмеженою відповідальністю «Хандал» у скарзі не погоджується з рішенням замовника щодо обрання за лотом № 2 переможцем процедури закупівлі товариство з обмеженою відповідальністю «Метал-Маркет», зважаючи зокрема на те, що у довідці про наявність обладнання та матеріальної бази визначено, що ТОВ «Метал-Маркет» не має власних транспортних засобів. Скаржник стверджує, що відповідно до умов документації у разі відсутності в учасника складських приміщень та автотранспортних засобів мала б бути надана довідка із зазначенням інформації стосовно пункту навантаження та власників транспортних засобів, якими товарно-матеріальні цінності будуть доставлені до структурних підрозділів замовника. Такої інформації, за твердженням скаржника, надано не було.

Відповідачем у ході розгляду зазначеного питання встановлено, що у складі тендерної пропозиції ТОВ «Метал-Маркет» за лотом № 2 міститься довідка, в якій вказано, що учасник має орендований транспортний засіб.

Проте вказана довідка у довільній формі не містить інформації щодо власників транспортних засобів, якими ТМЦ будуть доставлені до структурних підрозділів замовника, що не відповідає умовам документації в цій частині.

За таких обставин, відповідач дійшов висновку, що тендерна пропозиція товариства з обмеженою відповідальністю «Метал-Маркет» за лотом № 2 не відповідала умовам тендерної документації, а тому замовник мав відхилити їх.

Не відхиливши тендерну пропозицію ТОВ «Метал-Маркет» замовником порушено вимоги частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі».

Застосувавши дискримінаційний підхід під час розгляду тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі, а саме відхиливши тендерну пропозицію скаржника, але не відхиливши тендерну пропозицію ТОВ «Метал-Маркет», яка не відповідала умова Документації, замовником порушено право скаржника на об'єктивний та неупереджений розгляд його пропозиції.

Зазначені дії замовника є порушенням принципів здійснення закупівель, передбачених статтею 3 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема, недискримінація учасників.

Права та законні інтереси скаржника можуть бути захищені шляхом зобов'язання замовника скасувати рішення про визначення переможця процедури закупівлі.

Відповідно до інформації, розміщеної на веб-порталі Уповноваженого органу, оскаржуване рішення оприлюднено 03 квітня 2017 року.

Позивач вважаючи, що встановлення відповідачем невідповідності тендерної пропозиції умовам тендерної документації є помилковим та таким, що не відповідає фактичним обставинам справи, що стало підставою для звернення до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VІІІ (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Закон).

Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України (частина третя статті 7 Закону).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» Антимонопольний комітет України є державним органом із спеціальним статусом, метою діяльності якого є забезпечення державного захисту конкуренції у підприємницькій діяльності та у сфері державних закупівель.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» основним завданням Антимонопольного комітету України є участь у формуванні та реалізації конкурентної політики в частині: 1) здійснення державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції на засадах рівності суб'єктів господарювання перед законом та пріоритету прав споживачів, запобігання, виявлення і припинення порушень законодавства про захист економічної конкуренції; 2) контролю за концентрацією, узгодженими діями суб'єктів господарювання та дотриманням вимог законодавства про захист економічної конкуренції під час регулювання цін (тарифів) на товари, що виробляються (реалізуються) суб'єктами природних монополій; 3) сприяння розвитку добросовісної конкуренції; 4) методичного забезпечення застосування законодавства про захист економічної конкуренції; 5) здійснення контролю щодо створення конкурентного середовища та захисту конкуренції у сфері державних закупівель; 6) проведення моніторингу державної допомоги суб'єктам господарювання та здійснення контролю за допустимістю такої допомоги для конкуренції.

Антимонопольний комітет України будує свою діяльність на принципах: законності; гласності; захисту конкуренції на засадах рівності фізичних та юридичних осіб перед законом та пріоритету прав споживачів. (стаття 4 Закону України «Про Антимонопольний комітет України»).

Частиною третьою статті 8 Закону передбачено, що Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов'язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України.

Згідно з пунктом 27 частини першої статті 1 Закону суб'єкт оскарження в органі оскарження (далі - суб'єкт оскарження) - фізична чи юридична особа, яка звернулася до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

Виходячи зі змісту частини першої статті 18 Закону, скарга до органу оскарження подається суб'єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. Після розміщення скарги суб'єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб'єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.

Реєстраційна картка скарги повинна містити таку інформацію:

дата та час подання скарги суб'єктом оскарження в електронній системі закупівель;

номер скарги, присвоєний в електронній системі закупівель під час її подання;

номер оголошення про проведення процедури закупівлі, що оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу.

Скарга повинна містити таку інформацію:

найменування замовника рішення, дії або бездіяльність якого оскаржуються;

ім'я (найменування), місце проживання (місцезнаходження) суб'єкта оскарження;

підстави подання скарги, посилання на порушення процедури закупівлі або прийняті рішення, дії або бездіяльність замовника, фактичні обставини, що це можуть підтверджувати;

обґрунтування наявності порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи;

вимоги суб'єкта оскарження та їх обґрунтування.

До скарги додаються документи та матеріали в електронній формі (у тому числі у вигляді pdf формату файла), що підтверджують порушення процедури закупівлі або неправомірність рішень, дій або бездіяльності замовника, та документ про здійснення оплати за подання скарги до органу оскарження.

Відразу після внесення до реєстру скарг скарга з супровідними документами та її реєстраційна картка автоматично надсилаються органу оскарження та замовнику.

За подання скарги до органу оскарження справляється плата. Розмір плати визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини другої статті 18 Закону скарги, що стосуються тендерної документації та/або прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, що відбулися до закінчення строку, установленого для подання тендерних пропозицій, можуть подаватися до органу оскарження з моменту оприлюднення оголошення про проведення торгів, але не пізніше ніж за чотири дні до дати, установленої для подання тендерних пропозицій.

Скарги, що стосуються прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, які відбулися після оцінки пропозицій учасників, подаються протягом 10 днів з дня оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, але до дня укладення договору про закупівлю.

Скарги, що стосуються прийнятих рішень, дій чи бездіяльності замовника, які відбулися після розгляду тендерних пропозицій на відповідність технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, та визначення відповідності учасників кваліфікаційним критеріям, подаються протягом п'яти днів з дня оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу протоколу розгляду тендерних пропозицій.

Якщо до тендерної документації замовником вносилися зміни після закінчення строку, встановленого для подання тендерних пропозицій в оголошенні про їх проведення, не підлягають оскарженню положення тендерної документації, до яких зміни не вносилися.

Якщо до органу оскарження було подано скаргу (скарги) щодо оскарження положень тендерної документації, за результатами якої (яких) органом оскарження було прийнято одне чи кілька рішень по суті, після закінчення строку, встановленого для подання тендерних пропозицій в оголошенні про їх проведення, не підлягають оскарженню ті положення тендерної документації, щодо яких скаргу (скарги) до закінчення цього строку суб'єктами не було подано.

Після закінчення строку, встановленого для подання тендерних пропозицій в оголошенні про їх проведення, скарги можуть подаватися лише щодо змін до тендерної документації, внесених замовником.

У разі порушення строків, визначених в абзацах першому - третьому цієї частини, скарги автоматично не приймаються системою електронних закупівель.

Скарги щодо укладених договорів про закупівлю розглядаються в судовому порядку.

Орган оскарження у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дня внесення скарги до реєстру скарг, повинен розмістити в системі електронних закупівель рішення про прийняття скарги до розгляду із зазначенням дати, часу і місця розгляду скарги або обґрунтоване рішення про залишення скарги без розгляду, або рішення про припинення розгляду скарги. Система електронних закупівель автоматично оприлюднює прийняті органом оскарження рішення на веб-порталі Уповноваженого органу та розсилає повідомлення суб'єкту оскарження та замовнику (частина третя статті 18 Закону).

Відповідно до частини дев'ятої статті 18 Закону № 922-VІІІ за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про закупівлі, передбаченої цим Законом) та про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов'язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз'яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства, або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

Частиною одинадцятою статті 18 Закону № 922-VІІІ визначено, що орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються: висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі; висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні; підстави та обґрунтування прийняття рішення; у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов'язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.

Отже, Антимонопольний комітет України за результатами розгляду скарги щодо порушення процедури закупівлі має право прийняти рішення про встановлення порушень процедури закупівлі та про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов'язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення.

Пунктом 29 частини першої статті 1 Закону встановлено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об'єктом авторського права та/або суміжних прав.

Частинами першою та третьою статті 16 Закону передбачено, що замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Згідно з пунктами 2 та 3 частини другої статті 22 Закону тендерна документація повинна містити, зокрема: один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним; інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов'язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля.

Частиною третьою статті 18 Закону встановлено, що тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Відповідно до частин першої та четвертої статті 28 Закону оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону. Після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною. Строк розгляду тендерної пропозиції, яка за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п'яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Строк розгляду тендерної пропозиції може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку розгляду тендерної пропозиції замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель.

Частиною першою статті 30 Закону встановлено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:

1) учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

2) переможець: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;

3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;

4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Отже, перелік документів, які мають підтверджувати відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям, як і самі критерії визначаються в тендерній документації. При цьому замовник має відхилити тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

З матеріалів справи вбачається, що пунктом 5.4 умов тендерної документації щодо проведення відкритих торгів на закупівлю сплавів кольорових металів (Бабіт Б-16 та припоїв ПОС-30, ПОС-40, ПОС-60) публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця», яку затверджено рішенням тендерного комітету із закупівлі матеріально-технічних ресурсів та продуктів харчування від 31 січня 2017 року, передбачено подання учасником торгів, зокрема, довідки у довільній формі з зазначенням наявних чи орендованих складських приміщень та автотранспортних засобів.

У разі відсутності у учасника складських приміщень та автотранспортних засобів - довідку у довільній формі із зазначенням інформації стосовно пункту навантаження та власників транспортних засобів, якими ТМЦ будуть доставлені до структурних підрозділів замовника.

З долученої до матеріалів справи довідки товариства з обмеженою відповідальністю «Метал-Маркет» про наявність обладнання та матеріально-технічної бази від 07 лютого 2017 року № 81 вбачається, що товариство не має власного транспортного засобу, натомість має орендований.

За таких обставин, з урахуванням вимог підпункту 2 пункту 5.4 умов тендерної документації, рішенням постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель прийнято 29 березня 2017 року рішення № 1603-р/пк-пз про зобов'язання публічного акціонерного товариства «Укрзалізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця» скасувати, зокрема, рішення про визначення переможцем товариство з обмеженою відповідальністю «Метал-Маркет» за лотом № 2 у процедурі закупівлі - «сплави кольорових металів (Бабіт Б-16 та припій ПОС-30, ПОС-40, ПОС-60)», оголошення № UA 2017-01-31-000406-с про проведення якої оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу.

Орган оскарження, на думку суду, правомірно дійшов висновку щодо невідповідності тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «Метал-Маркет» умовам тендерної документації та відсутності інформації щодо власників транспортних засобів, якими ТМЦ будуть доставлені до структурних підрозділів замовника, у зв'язку із відсутністю у учасника власного транспортного засобу та наявність орендованого транспортного засобу.

Суд не приймає до уваги доводи позивача стосовно того, що ним ставилась вимога про надання довідки із зазначенням наявних чи орендованих автотранспортних засобів без зазначення при цьому власників таких засобів, оскільки це суперечить вимогам пункту 5.4 умова тендерної документації самого ж позивача.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень.

Згідно з частиною першою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою статті 72 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (частини перша та друга статті 76 КАС України).

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, яке ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Із системного аналізу вищезазначеного, колегія суддів дійшла висновку про правомірність дій відповідача під час прийняття оскаржуваного рішення, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. Рішення відповідачем прийнято у межах наданих йому повноважень, у спосіб, визначений Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, а висновки Колегії є логічними, обґрунтованими та відповідають вимогам чинного законодавства.

Позивачем не було надано суду достатніх та належних доказів на підтвердження правомірності заявлених позовних вимог. Натомість відповідач під час розгляду справи довів суду свою позицію, належним чином її обґрунтував, у зв'язку з чим суд прийшов до висновку про наявність підстав для відмови позивачу у задоволенні адміністративного позову.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується нормами частини першої статті 139 КАС України, згідно з якою відшкодуванню або оплаті підлягають витрати позивача, який не є суб'єктом владних повноважень лише при задоволенні адміністративного позову.

Зважаючи на те, що суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог, підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат також відсутні.

Керуючись статтями 72-73, 76-77, 139, 143, 243-246, 255, 257-263 КАС України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні позовних вимог публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця» (65012, місто Одеса, вулиця Пантелеймонівська, 19) до Антимонопольного комітету України в особі постійно діючої адміністративної колегії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель (03680, місто Київ, вулиця Митрополита Василя Липківського, 45), третя особа 1: товариство з обмеженою відповідальністю «Хандал» (65039, місто Одеса, вулиця Транспортна, 5А), третя особа 2: товариство з обмеженою відповідальністю «Метал-Маркет» (61033, місто Харків, 2-й Вологодський в'їзд, 6, к. 200/1) про визнання протиправним і скасування рішення.

Підстави для відшкодування судових витрат відсутні.

Відповідно до частини першої статті 293 КАС України, учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 255 КАС України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Підпунктом 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя-доповідач В.І. Келеберда

Судді І.А. Качур

А.Б. Федорчук