Справа № 826/13101/18
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2018-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

21 серпня 2018 року м. Київ № 826/13101/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 (ОСОБА_1.) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві, в якій висловив прохання:

- визнати дії щодо відмови у перерахунку пенсії як учаснику ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській атомній електростанції відповідно до статті 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» від 28 лютого 1991 року №796-XII, - протиправними;

- зобов'язати відповідно до статті 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» здійснити з 01 жовтня 2017 року перерахунок пенсії з інвалідності, обчисленої з п'ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня відповідного року та виплатити різницю між належною до сплати та фактично виплаченою пенсією за період з 01 жовтня 2017 року до моменту здійснення перерахунку;

- визнати дії при вирішенні звернення щодо перерахунку пенсії як дискримінаційні.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про порушення його права на соціальний захист та належне пенсійне забезпечення безпідставною відмовою у здійсненні перерахунку пенсії.

Позовна заява і додані до неї документи є достатніми для відкриття провадження у справі.

Позивач звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 10 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI.

Частиною дев'ятої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) визначено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій, зокрема, зазначаються за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа; результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику (повідомлення) сторін.

В позовній заяві міститься клопотання про визначення даної справи як типової в порядку статті 290 КАС України і звернення з поданням до Верховного Суду про розгляд однієї з них Верховним Судом, як судом першої інстанції та прийняття судового рішення у зразковій справі.

Відповідно до частин першої, другої статті 290 КАС України якщо у провадженні одного або декількох адміністративних судів перебувають типові адміністративні справи, кількість яких визначає доцільність ухвалення зразкового рішення, суд, який розглядає одну чи більше таких справ, може звернутися до Верховного Суду з поданням про розгляд однієї з них Верховним Судом як судом першої інстанції.

У поданні про розгляд справи Верховним Судом як зразкової зазначаються підстави, з яких суд, що надає подання, вважає, що справа має бути розглянута Верховним Судом як зразкова, в тому числі посилання на типові справи. До подання додаються матеріали справи.

Тобто, передумовою для вирішення заявленого позивачем клопотання про направлення до Верховного Суду подання для розгляду його справи як типової, є наявність у провадженні одного або декількох адміністративних судів типових адміністративних справ, кількість яких визначає доцільність ухвалення зразкового рішення.

Згідно відомостей автоматизованої системи "Діловодство спеціалізованого суду" на розгляді Окружного адміністративного суду міста Києва на час постановлення даної ухвали не перебувають інші адміністративні справи, що мають ознаки даної справи: позивач - учасник ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській атомній електростанції, якому відмовлено у перерахунку пенсії відповідно до статті 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи»; відповідач - суб'єкт владних повноважень - територіальний орган Пенсійного фонду України, на обліку якого стоїть позивач та який здійснює виплату пенсії позивачу; спір виник з аналогічних підстав, у відносинах, що регулюються одними нормами права, та у яких позивачами заявлено аналогічні вимоги.

При цьому, відомості про наявність аналогічних типових справ в інших адміністративних судах України наразі у суду відсутні, що не дає можливість на даній стадії розгляду справи вирішити питання про направлення до Верховного Суду подання для розгляду даної адміністративної справи як типової.

За наведених обставин підстави для задоволення клопотання позивача про направлення до Верховного Суду подання для розгляд даної адміністративної справи як типової відсутні.

В позовній заяві ОСОБА_1 також міститься клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Пенсійного фонду України та Кабінету Міністрів України. Однак, позивачем не обґрунтовано, яким чином рішення у справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов'язки даних органів, з огляду на що клопотання задоволенню не підлягає.

ОСОБА_1 заявлено клопотання про призупинення розгляду справи і звернення до Верховного Суду з метою звернутися до Європейського суду з прав людини із запитами про надання консультативних висновків стосовно принципових питань, пов'язаних із тлумаченням або застосуванням прав і свобод, встановлених Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод та протоколами до неї, в тому разі, якщо національні суди мають сумніви в правильності тлумачення відповідних норм, зокрема норми статті 2 та статті 14 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд, розглянувши подане клопотання, виходив з наступного.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об'єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і щодо яких неможливо передбачити їх усунення.

Залежно від обставин, що є підставами зупинення провадження у справі, його можна поділити на обов'язкове і необов'язкове (факультативне). Зокрема, законодавець встановлює обов'язок суду зупинити провадження у справі, коли взагалі неможливо продовжувати її розгляд до усунення певних підстав, оскільки в іншому разі не будуть належним чином захищені права, свободи та інтереси осіб. Обов'язкове зупинення провадження у справі не залежить від ініціативи суду або осіб, які беруть участь у справі.

До підстав необов'язкового (факультативного) зупинення провадження у справі належать обставини, за яких можливий подальший розгляд. Таке зупинення провадження відбувається за заявою особи, яка бере участь у справі, або з власної ініціативи суду у випадках, визначених статтею 236 КАС України.

Статтею 236 КАС України визначено вичерпний перелік підстав для зупинення провадження. Однак, вказаною нормою права не передбачено такої підстави для зупинення провадження у справі як звернення до Верховного Суду з метою подальшого звернення до Європейського суду з прав людини із запитами про надання консультативних висновків стосовно принципових питань, пов'язаних із тлумаченням або застосуванням прав і свобод, встановлених Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод та протоколами до неї, в тому разі, якщо національні суди мають сумніви в правильності тлумачення відповідних норм, зокрема норми статті 2 та статті 14 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на викладене, клопотання позивача про зупинення провадження у справі не підлягає задоволенню.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов'язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 171, 263 КАС України,

ухвалив:

Прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 (02156, АДРЕСА_1) до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві (04053, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, 16) про зобов'язання вчинити певні дії.

Здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про розгляд його справи як типової.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі.

Витребувати у Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві належним чином посвідчені копії документів щодо періоду проходження позивачем дійсної строкової служби.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву та належним чином засвідчених копій документів з пенсійної справи позивача, які стосуються розгляду справи, протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Відзив на позовну заяву разом з доказами, що свідчать про його надіслання позивачу, а також витребувані документи надіслати (надати) через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Болбочана Петра, 8, корпус 1.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб - порталі судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена з питань підсудності за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.М. Чудак

Інформація про процесуальні права і обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов'язки. Учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов'язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов'язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п'ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв'язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб'єктом владних повноважень, може пред'явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.