Справа № 815/2478/18
Суддя: Аракелян М. М.
Дата ухвалення: 2018-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/2478/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2018 року м.Одеса

Зала судових засідань №19

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Аракелян М.М.

За участю секретаря Гуманенко В.О.

За участю сторін:

Від позивача: ОСОБА_1

Від відповідача: ОСОБА_2 за довіреністю

Розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративною позовною заявою Комунального підприємства Лікарняна аптека до Головного управління Держпраці в Одеській області про визнання протиправними та скасування постанови №ОД150/809/АВ/П/МГ-ФС від 25.04.2018 року та припису №ОД150/809/АВ/П від 11.04.2018 року,-

ВСТАНОВИВ:

24 травня 2018 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Комунального підприємства Лікарняна аптека, в якому позивач просить суд визнати протиправною та скасувати постанову №ОД150/809/АВ/П/МГ-ФС від 25.04.2018 року, винесену першим заступником начальника Головного управління Держпраці в Одеській області ОСОБА_3 про накладення штрафу на комунальне підприємство Лікарняна аптека у розмірі 744600 гривень; визнати протиправним та скасувати припис про усунення виявлених порушень №ОД150/809/АВ/П від 11.04.2018 року, складений головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства застрахованих осіб, працевлаштування інвалідів, з питань дитячої праці та інших нормативно-правових актів Управління з питань праці Головного управління Держпраці в Одеській області ОСОБА_4.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що посадовими особами Головного управлінням Держпраці в Одеській області, відповідно до наказу від 03.04.2018 року за № 291 та направлення на здійснення інспекційного відвідування № 15/01-29-0531 від 03.04.2018 року, було здійснено позаплановий захід державного контролю за додержанням законодавства про працю у формі інспекційного відвідування до КП «Лікарняна аптека», за результатами якого головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства застрахованих осіб, працевлаштування інвалідів, з питань дитячої праці та інших нормативно-правових актів ОСОБА_5 було складено акт інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю №ОД150/809/АВ від 10.04.2018 року. В акті перевірки вказано, що в лютому 2017 року при нормі тривалості робочого часу 160 годин ОСОБА_6 відпрацювала 168 годин. У квітні 2017 року норма 152 години, але відпрацьовано ОСОБА_6 184 години, ОСОБА_7 184 години, ОСОБА_8 208 годин. У жовтні при нормі тривалості робочого часу 167 годин ОСОБА_8, ОСОБА_7 та ОСОБА_9 відпрацювали по 175 робочі години, що порушує вимоги ст. 106 КЗпП України. Також в акті зазначено, що в КП «Лікарняна аптека» не здійснюється індексація заробітної плати всім працівникам, що призвело до виплати грошових коштів не в повному обсязі з червня 2017 року по день перевірки, чим порушено вимоги ч. 5 ст. 95 КЗпП України та ст. 33 Закону України «Про оплату праці». В порушення вимог ст. 50 КЗпП України нормальна тривалість робочого часу працівників перевищує 40 годин на тиждень, а саме: ОСОБА_7 працювала з 19 по 24 грудня 2017 року шість днів по 8 годин, що склало 48 годин на тиждень. 11.04.2018 року інспектором праці ОСОБА_5 складено припис про усунення виявлених порушень № ОД 150/809/АВ/П. Приписом зобовязано КП «Лікарняна аптека» усунути вищевказані порушення у строк до 11.05.2018 року. 20.04. 2018 року інспектором праці ОСОБА_5 складено протокол про адміністративне правопорушення № ОД 150/809/АВ/П/ПР відносно директора КП «Лікарняна аптека» ОСОБА_10 за порушення законодавства про працю відносно найманих працівників, передбачене ч. 1 ст. 41 КУпАП. 25.04.2018 року першим заступником начальника Головного управління Держпраці в Одеській області ОСОБА_3, винесено постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ОД 150/809/АВ/П/МГ-ФС. Постановою накладено на КП «Лікарняна апетка» штраф у розмірі 744 600 гривень. Представник позивача зазначив, що інспекційне відвідування відбувалось без участі уповноваженої особи КП «Лікарняна аптека» - директора ОСОБА_10, оскільки в період перевірки з 06.04.2018 року по 10.04.2018 року остання перебувала у відпустці. Посадовими особами контролюючого органу здійснено перевірку за незасвідченими належним чином документа (чорновиками), які інспектор самостійно взяв у головного бухгалтера. Відповідно до письмових пояснень працівників аптечного пункту №1 КП «Лікарняна аптека», які були надані відповідачу, проте не враховані під час розгляду питання про накладення штрафу на позивача, вбачається, що ОСОБА_6, ОСОБА_11, ОСОБА_8, ОСОБА_9 та ОСОБА_7 за 2017 рік та перший квартал 2018 року заробітну плату отримували в повному обсязі за фактично відпрацьований час згідно табелю робочого часу. Претензій до керівництва щодо оплати праці не мають. Щодо порушень ч.5 ст.95 КЗпП України та ст. 33 Закону України «Про оплату праці» представник позивача зазначив, що КП «Лікарняна аптека» не мала змоги з червня нараховувати індексацію працівникам у звязку з технічними несправностями в програмному забезпеченні ОСОБА_12», що підтверджується довідкою КП «Лікарняна аптека» № 6 від 23.04.2018 року. У звязку з цим нарахована індексація за червень-жовтень 2017 року була включена до премії в жовтні 2017 року, а індексація за листопад-грудень 2017 року включена до премії в грудні 2017 року, що підтверджується наданими до суду доказами. Постанова про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ОД 150/809/АВ/П/МГ-ФС від 25.04.2018 року та припис про усунення виявлених порушень №ОД150/809/АВ/П від 20.04.2018 року є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки виявлені в ході перевірки порушення не відповідають фактичним обставина справи та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Ухвалою суду від 29.05.2018 року відкрите провадження у справі №815/2478/18, розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

18 червня 2018 року від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву з додатками (вх.№17150/18), відповідно до якого останній заперечує проти задоволення позовних вимог з огляду на наступне. Відповідно до вимог Конвенції Міжнародної організації праці № 81, яка ратифікована Законом України від 08.09.2004р. № 1985-IV, Конвенції Міжнародної організації праці № 129, яка ратифікована Законом України від 08.09.2004р. № 1986-IV, ст. 259 Кодексу Законів про працю України, Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017р. № 295 та на підставі листа Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області від 29.03.2018 року №4961/04 та наказу Головного управління від 03.04.2018 року №291 посадовими особами Головного управління Держпраці в Одеській області було здійснено інспекційне відвідування КП «Лікарняна аптека» з питань додержання вимог законодавства про працю. За результатами проведення інспекційного відвідування складено Акт №ОД150/809/АВ від 10.04.2018 року, яким встановлено порушення ст. 50, ч.5 ст. 95, ст. 106 КЗпП, ст. 33 Закону України «Про оплату праці», та припис про усунення виявлених порушень №ОД150/809/АВ/П від 11.04.2018 року, які були надані позивачу. З урахуванням встановлених порушень 25.04.2018 року винесено постанову №ОД150/809/АВ/П/МГ-ФС про накладення штрафу на КП «Лікарняна аптека» у розмірі 744600 грн., який позивач мав сплатити у місячний термін з дня прийняття постанови Посилаючись на ст. 265 КЗпП, положення Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 року №509, представник відповідача наполягає на правомірності оскаржуваних постанови та припису та відсутності підстав для їх скасування.

Ухвалою суду від 20.06.2018 року продовжено строк підготовчого провадження у справі №815/2478/18 на тридцять днів та призначено підготовче засідання на 07.08.2018 року о 10:00 год.

17 липня 2018 року від представника позивача до суду надійшла відповідь на відзив (вх.№20560/18), в якій зазначено, що представники Головного управління Держпраці в Одеській області зробили висновки про порушення позивачем законодавства про працю на підставі неналежним чином завірених документів, які по своїй суті являються чернетками. На думку представника позивача такі документи, не являються достовірними доказами, оскільки більшість вказаних документів взагалі не мають підпису ніякої посадової особи, печатки, дати засвідчення. Посилаючись на постанову Біляївського районного суду Одеської області від 22.06.2018 року, якою закрито провадження у справі №496/1594/18 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_10, працюючої директором КП «Лікарняна аптека» за вчинення правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП з підстав відсутності складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_10, представник позивача наполягає на необґрунтованості доводів відповідача та протиправності оскаржуваних рішень.

26 липня 2018 року від представника відповідача до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив (вх.№21686/18), в яких, посилаючись на пп.2 п.11 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого Постановою КМУ України від 26.04.2017 року №295, зазначено, що інспектори управління мають право безперешкодно ознайомлюватись з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю та які стосуються предмету інспекційного відвідування. На думку представника відповідача, доводи позивача щодо надання в ході перевірки чернеток є нелогічним, оскільки на наданих документах є печатка підприємства. Також, представник відповідача зазначив, що посилання позивача на постанову Біляївського районного суду Одеської області від 22.06.2018 року у справі №496/1594/18 не може прийматись судом до уваги при розгляді даної справи у звязку із відмінностями субєктного складу учасників справи.

Враховуючи вищевикладене представник позивача просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог КП «Лікарняна аптека» у повному обсязі.

Ухвалою суду від 07.08.2018 року судом частково задоволено клопотання представника позивача та представника відповідача, викликано у судове засідання для надання показань свідків: ОСОБА_7 та ОСОБА_9 (67602, Одеська область, м. Біляївка, вул. Московська, 32). Закрито підготовче провадження у справі №815/2478/18 та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 30.08.2018 року.

У судовому засіданні 30.08.2018 року оголошено перерву до 19.09.2018 року для вивчення матеріалів справи.

У судовому засіданні 19.09.2018 року представник позивача позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача заперечував проти задоволення адміністративного позову КП «Лікарняна аптека» з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи та показання свідків, дослідивши обставини та факти, якими обґрунтовуються позовні вимоги та заперечення відповідача, перевіривши їх доказами, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що 03.04.2018 року Головним управлінням Держпраці в Одеській області відповідно до вимог Конвенції Міжнародної організації праці № 81, яка ратифікована Законом України від 08.09.2004р. № 1985-IV, Конвенції Міжнародної організації праці № 129, яка ратифікована Законом України від 08.09.2004р. № 1986-IV, ст.259 Кодексу Законів про працю України, Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017р. №295 та на підставі листа Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області від 29.03.2018 року №4961/04 видано Наказ «Про проведення інспекційного відвідування» №291.

Вищевказаним наказом від 03.04.2018 року №291доручено Головному державному інспектору відділу з питань додержання законодавства застрахованих осіб, працевлаштування інвалідів, з питань дитячої праці та інших нормативно-правових актів Управління з питань праці Головного управління Держпраці в Одеській області ОСОБА_5 з 06.04.2018 року по 12.04.2018 року здійснити позаплановий захід державного контролю за додержанням законодавства про працю у формі інспекційного відвідування КП «Лікарняна аптека» () за адресою: 67600, Одеська область, м. Біляївка, вул. Московська, буд. 32.

Відповідно до направлення на здійснення інспекційного відвідування КП «Лікарняна аптека» від 03.04.2018 року №15/01-29-0531 під час інспекційного відвідування з 06.04.2018 року по 12.04.2018 року включно буде перевірено додержання законодавства про працю на підставі підпункту 6 пункту 5 Порядку здійснення державного контролю додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року №295.

10 квітня 2018 року Головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства застрахованих осіб, працевлаштування інвалідів, з питань дитячої праці та інших нормативно-правових актів Управління з питань праці Головного управління Держпраці в Одеській області ОСОБА_5 складено Акт інспекційного відвідування юридичної особи №ОД150/809/АВ, в якому зазначено, що вибірковою позаплановою перевіркою документів, ведення яких передбачено законодавством про працю встановлено, що в лютому 2017 року при нормі тривалості робочого часу 160 годин ОСОБА_6 відпрацювала 168 годин. У квітні 2017 року норма 152 години, але відпрацьовано ОСОБА_6 184 години, ОСОБА_7 184 години, ОСОБА_8 208 годин. У жовтні при нормі тривалості робочого часу 167 годин ОСОБА_8, ОСОБА_7 та ОСОБА_9 відпрацювали по 175 робочі години, що порушує вимоги ст. 106 КЗпП України.

Також в акті зазначено, що оклади працівникам підвищили з 01.01.2017 року, однак в порушення вимог п.5 Порядку 1078 КП «Лікарняна аптека» не здійснюється індексація заробітної плати всім працівникам, що призвело до виплати грошових коштів не в повному обсязі з червня 2017 року по день перевірки, що порушує вимоги ч. 5 ст. 95 КЗпП України та ст. 33 Закону України «Про оплату праці».

В порушення вимог ст. 50 КЗпП України нормальна тривалість робочого часу працівників перевищує 40 годин на тиждень, а саме: ОСОБА_7 працювала з 19 по 24 грудня 2017 року шість днів по 8 годин, що склало 48 годин на тиждень.

11 квітня 2018 року головним інспектором Карповим Леонідом Михайловичем складено припис про усунення виявлених порушень № ОД 150/809/АВ/П. Приписом зобовязано КП «Лікарняна аптека» усунути вищевказані порушення у строк до 11.05.2018 року.

20 квітня 2018 року головним інспектором праці ОСОБА_5 складено протокол про адміністративне правопорушення №ОД 150/809/АВ/П/ПР відносно директора КП «Лікарняна аптека» ОСОБА_10 за порушення законодавства про працю відносно найманих працівників, передбачене ч. 1 ст. 41 КУпАП.

16 квітня 2018 року Головним управлінням Держпраці в Одеській області прийнято рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу №ОД150/909/АВ/П/МТ, про що було складено повідомлення для КП «Лікарняна аптека» від 16.04.2018 року №15, яке власноруч було отримано директором КП «Лікарняна аптека» ОСОБА_10, що підтверджується її підписом на вказаному документі.

В повідомленні зазначено, що розгляд справи щодо вирішення питання про накладення штрафу на КП «Лікарняна аптека» відбудеться об 11:30 год. 25.04.2018 року в приміщенні Головного управління Держпраці в Одеській області за адресою: м. Одеса, проспект Шевченка, 2 каб. 1

25.04.2018 року першим заступником начальника Головного управління Держпраці в Одеській області ОСОБА_12 винесено постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ОД150/809/АВ/П/МГ-ФС, якою накладено на КП «Лікарняна аптека» штраф у розмірі 744600 гривень.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням контролюючого органу, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Підпунктом 2 пункту 6 Положення про головне управління Держпраці в Одеській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 22.06.2017 № 75, встановлено, що Головне управління Держпраці в Одеській області для виконання покладених на нього завдань має право: отримувати в установленому законодавством порядку від установ, організацій усіх форм власності та їх посадових осіб інформацію, документи та інші матеріали, необхідні для виконання покладених завдань.

Пунктом 6 розділом 4 Положення Про державну службу України з питань праці затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №96 від 11.02.2015р.(далі - Положення №96) передбачено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.

Згідно до п.5 розділу 6 Положення №96 від 11.02.2015р. Держпраці для виконання покладених на неї завдань має право безперешкодно проводити відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об'єктів виробництва Фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, здійснення нагляду та контролю за додержанням якого віднесено до повноважень Держпраці.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, підставами для здійснення позапланових заходів є: подання субєктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених субєктом господарювання у документі обовязкової звітності, крім випадків, коли субєкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обовязкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобовязаний повідомити субєкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до пяти робочих днів з дня отримання повідомлення. Не виправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання субєктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоровю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобовязані предявити керівнику чи уповноваженій особі субєкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Субєкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не предявили документи, передбачені цим абзацом; неподання субєктом господарювання документів обовязкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Премєр-міністра України про перевірку субєктів господарювання у відповідній сфері у звязку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоровя людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було повязано з діяльністю субєкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу зясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обовязковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення субєктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

Відповідно до пп. п. 5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017р. №295 (далі Порядок №295), інспекційні відвідування проводяться: 1) за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю; 2) за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин; 3) за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту; 4) за рішенням суду, повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю; 5) за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), про виявлені в ході виконання ними контрольних повноважень ознак порушення законодавства про працю; 6) за інформацією: Держстату та її територіальних органів про наявність заборгованості з виплати заробітної плати; ДФС та її територіальних органів про: невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності; факти порушення законодавства про працю, виявлені у ході здійснення контрольних повноважень; факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом; роботодавців, що мають заборгованість із сплати єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування у розмірі, що перевищує мінімальний страховий внесок за кожного працівника; Пенсійного фонду України та його територіальних органів про: роботодавців, які нараховують заробітну плату менше мінімальної; роботодавців, у яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу; роботодавців, у яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилась на 20 і більше відсотків; працівників, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року; роботодавців, у яких стосовно працівників відсутні нарахування заробітної плати у звітному місяці (відпустка без збереження заробітної плати без дотримання вимог Кодексу Законів про працю України та Закону України Про відпустки); роботодавців, у яких протягом року не проводилась індексація заробітної плати або сума підвищення заробітної плати становить менше суми нарахованої індексації; роботодавців, у яких 30 і більше відсотків працівників працюють на умовах цивільно-правових договорів; роботодавців з чисельністю 20 і більше працівників, у яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників; 7) за інформацією профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлених в ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю.

Відповідно до ст.6 ЗУ «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 03.11.2016р. №1728-VIII дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час проведення заходів нагляду (контролю) органами, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно постанови Кабінету міністрів України від 18.12.2017р. №1104 дія цього Закону не поширюється на контрольні заходи органів Держпраці.

Згідно п.п. 5,6 Порядку №295 інспекційні відвідування проводяться: 1) за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю; 2) за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин; 3) за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4 - 7 цього пункту; 4) за рішенням суду, повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю; 5) за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), про виявлені в ході виконання ними контрольних повноважень ознак порушення законодавства про працю; 6) за інформацією: Держстату та її територіальних органів про наявність заборгованості з виплати заробітної плати; ДФС та її територіальних органів про: невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності; факти порушення законодавства про працю, виявлені у ході здійснення контрольних повноважень; факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом; роботодавців, що мають заборгованість із сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування у розмірі, що перевищує мінімальний страховий внесок за кожного працівника; Пенсійного фонду України та його територіальних органів про: роботодавців, які нараховують заробітну плату менше мінімальної; роботодавців, у яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу; роботодавців, у яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилась на 20 і більше відсотків; працівників, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року; роботодавців, у яких стосовно працівників відсутні нарахування заробітної плати у звітному місяці (відпустка без збереження заробітної плати без дотримання вимог Кодексу Законів про працю України та Закону України "Про відпустки"); роботодавців, у яких протягом року не проводилась індексація заробітної плати або сума підвищення заробітної плати становить менше суми нарахованої індексації; роботодавців, у яких 30 і більше відсотків працівників працюють на умовах цивільно-правових договорів; роботодавців з чисельністю 20 і більше працівників, у яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників; 7) за інформацією профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлених в ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю. Звернення фізичних осіб, стосовно яких порушено правила оформлення трудових відносин, працівників і роботодавців може бути подане через уповноваженого представника. Рішення про доцільність проведення відповідних заходів з підстав, визначених підпунктами 5 - 7 цього пункту та пунктом 31 цього Порядку, приймає керівник органу контролю, його заступник. Інспекційне відвідування або рішення інспектора праці про відвідування роботодавця, передбачене пунктом 33 цього Порядку, підлягає повідомній реєстрації Держпраці чи її територіальним органом до початку його проведення. Під час підготовки до проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування інспектор праці, якщо тільки він не вважатиме, що це завдасть шкоди інспекційному відвідуванню або невиїзному інспектуванню, може одержати інформацію та/або документи, що стосуються предмета інспекційного відвідування чи невиїзного інспектування, від об'єкта відвідування, державних органів, а також шляхом проведення аналізу наявної (загальнодоступної) інформації про стан додержання законодавства про працю. Документи, отримані під час підготовки до проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, що містять інформацію про порушення об'єктом відвідування вимог законодавства про працю, долучаються до матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.

Відповідачем на доведення наявності підстав для проведення позапланового заходу у формі інспекційного відвідування КП «Лікарняна аптека» наданий лист ГУ ПФУ в Одеській області від 29.03.2018р. №4961/04 (зазначається також у вступній частині наказу №291 від 03.04.2018р. як підстава позапланового заходу).

Дослідженням цього листа встановлено, що ГУПФУ в Одеській області надало інформацію ГУ Держпраці в Одеській області щодо страхувальників, у яких застраховані особи виконували роботи (надавали послуги) за цивільно-правовими договорами, у тому числі щодо КП «Лікарняна аптека», а саме: з 18 одиниць штатної чисельності працівників за звітний період (січень 2018р.) кількість осіб, які виконували роботи (надавали послуги) за цивільно-правовими договорами, - 7 осіб (т.1, а.с.150-151) станом на 28.03.2018р.

Отже відповідач отримав інформацію про КП «Лікарняна аптека» від органу ПФУ виключно стосовно кількості осіб (грудень 2017 року, січень 2018 року), які виконували роботи за цивільно-правовими договорами, та кількість яких перевищує 30 відсотків від усіх працівників.

Механізм накладення на субєктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 КЗпП та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України Про зайнятість населення визначено Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів Українивід 17.07.2013 № 509 (далі - Порядок № 509).

Згідно ст. 265 Кодексу законів про працю України, посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення; порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникам, інших виплат, передбачених законодавством про працю, більш як за один місяць, виплата їх не в повному обсязі - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення; недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення; недотримання встановлених законом гарантій та пільг працівникам, які залучаються до виконання обовязків, передбачених законами України "Про військовий обовязок і військову службу", "Про альтернативну (невійськову) службу", "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення; недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення; вчинення дій, передбачених абзацом шостим цієї частини, при проведенні перевірки з питань виявлення порушень, зазначених в абзаці другому цієї частини, - у стократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення; порушення інших вимог трудового законодавства, крім передбачених абзацами другим - сьомим цієї частини, - у розмірі мінімальної заробітної плати.

Штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Штрафи, зазначені в абзаці другому частини другої цієї статті, можуть бути накладені центральним органом виконавчої влади, зазначеним у частині четвертій цієї статті, без здійснення заходу державного нагляду (контролю) на підставі рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації.

Відповідно до п. 3. Порядку № 509 уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу (далі - справа).

Згідно п. 6 Порядку № 509 про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють субєктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за пять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Відповідно до п. 7 Порядку № 509 справа розглядається за участю представника субєкта господарювання або роботодавця, щодо якого її порушено. Справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до п. 6 Порядку № 509 і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, посадовою особою відповідача здійснено позаплановий захід контролю у вигляді інспекційного відвідування, під час якого вибірково було досліджено документи КП «Лікарняна аптека», ведення яких передбачено законодавством про працю, а саме табелі обліку робочого часу, штатний розклад,, кадрові накази, відомості нарахування та виплати заробітної плати, графік відпустки, особові картки, книги обліку трудових книжок, трудові книжки, розрахункові відомості по видам оплат, тощо.

При цьому судом встановлено, що інспекційне відвідування КП «Лікарняна аптека» здійснено без участі уповноваженої особи директора КП «Лікарняна аптека» ОСОБА_10, оскільки остання на день здійснення перевірки перебувала у відпустці, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією наказу №8-к від 19.03.2018 року про надання щорічної відпустки на 16 календарних днів з 22.03.2018 року по 06.04.2018 року ОСОБА_10

Відповідно до опису виявлених порушень, викладеного в акті перевірки №ОД150/809/АВ від 10.04.2018 року, зазначено про порушення КП «Лікарняна аптека» ст. 50, ч.5 ст. 95, ст. 106 КЗпП та ст. 33 Закону України «Про оплату праці».

Відповідно до ст. 50 КЗпП нормальна тривалість робочого часу працівників не може перевищувати 40 годин на тиждень. Підприємства і організації при укладенні колективного договору можуть встановлювати меншу норму тривалості робочого часу, ніж передбачено в частині першій цієї статті.

Статтею 94 Кодексу законів про працю України визначено, що заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Питання державного і договірного регулювання оплати праці, прав працівників на оплату праці та їх захисту визначається цим Кодексом, Законом України «Про оплату праці» та іншими нормативно-правовими актами.

Так, економічні, правові та організаційні засади оплати праці працівників, які перебувають у трудових відносинах, на підставі трудового договору з підприємствами, установами, організаціями усіх форм власності та господарювання (далі - підприємства), а також з окремими громадянами та сфери державного і договірного регулювання оплати праці і спрямований на забезпечення відтворювальної і стимулюючої функцій заробітної плати встановлені Законом України «Про оплату праці».

Згідно статті 95 Кодексу законів про працю України заробітна плата підлягає індексації у встановленому законодавством порядку.

Індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг (ст. 1 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення»).

Правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення і поширюється на підприємства, установи та організації незалежно від форми власності і господарювання, а також на фізичних осіб, що використовують працю найманих працівників визначені Порядком проведення індексації грошових доходів населення, завтердженим постановою Кабінету Міністрів України № 1078 від 17.07.2003 року.

Згідно пункту 1 вказаного Порядку, підвищення грошових доходів громадян у зв'язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін.

Індексація грошових доходів населення проводиться у разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який встановлюється в розмірі 101 відсотка.

Згідно абз. 4 п. 5 вказаного Порядку, якщо розмір підвищення грошового доходу не перевищує суму індексації, що склалась у місяці підвищення доходу, сума індексації у цьому місяці визначається з урахуванням розміру підвищення доходу і розраховується як різниця між сумою індексації і розміром підвищення доходу.

Згідно з абз. 8 п. 4 Порядку у разі несвоєчасної виплати сум індексації грошових доходів громадян провадиться їх компенсація відповідно до законодавства.

Відповідно до ст. 33 Закону України «Про оплату праці», у період між переглядом розміру мінімальної заробітної плати індивідуальна заробітна плата підлягає індексації згідно з чинним законодавством.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 Закону України «Про оплату праці» норми і гарантії в оплаті праці, передбачені частиною першою цієї статті та Кодексом законів про працю України, є мінімальними державними гарантіями.

Щодо порушень вимог статті 106 Кодексу законів про працю України, суд зазначає, що згідно приписів наведеної статті, за погодинною системою оплати праці робота в надурочний час оплачується в подвійному розмірі годинної ставки.

За відрядною системою оплати праці за роботу в надурочний час виплачується доплата у розмірі 100 відсотків тарифної ставки працівника відповідної кваліфікації, оплата праці якого здійснюється за погодинною системою, - за всі відпрацьовані надурочні години.

У разі підсумованого обліку робочого часу оплачуються як надурочні всі години, відпрацьовані понад встановлений робочий час в обліковому періоді, у порядку, передбаченому частинами першою і другою цієї статті.

Так, в акті зокрема зазначено, що в лютому 2017 року при нормі тривалості робочого часу 160 годин ОСОБА_6 відпрацювала 168 годин.

Відповідно до наявної в матеріалах справи копії табелю обліку робочого часу за лютий 2017 року та розрахунковою відомістю по видам оплати за лютий 2017 року, судом встановлено, що ОСОБА_6 відпрацювала 160 годин.

Також в акті вказано, що у квітні 2017 року при нормі 152 години, ОСОБА_6 відпрацьовано 184 години, ОСОБА_7 - 184 години, ОСОБА_8 - 208 годин.

Згідно наявних в матеріалах справи копій табелю обліку робочого часу та розрахункової відомості по видам оплат за 2017 року, ОСОБА_6 відпрацювала норму 152 години, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 відпрацьовано по 160 годин. При цьому понаднормові 8 годин їм були виплачені у подвійному розмірі як святкові, що підтверджується табелем обліку робочого часу за квітень 2017 року, розрахунковою відомістю по видам оплат за квітень 2017 року, довідкою-розрахунком оплати за роботу в понаднормований час за квітень 2017 року ОСОБА_7 та довідкою-розрахунком оплати за роботу в понаднормований час за квітень 2017 року ОСОБА_8

Відповідно до пунктів 8-27 Порядку №295 про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об'єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі. Про проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин інспектор праці повідомляє об'єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі, якщо тільки він не вважатиме, що таке повідомлення може завдати шкоди інспекційному відвідуванню. Під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред'явити об'єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення. Тривалість інспекційного відвідування, невиїзного інспектування не може перевищувати 10 робочих днів, для суб'єктів мікропідприємництва та малого підприємництва - двох робочих днів. Інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно, без попереднього повідомлення мають право: 1) під час проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, самостійно і в будь-яку годину доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об'єкта відвідування, в яких використовується наймана праця; 2) ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію / відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, невиїзного інспектування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об'єктом відвідування їх копії або витяги; 3) наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об'єкта відвідування запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення; 4) за наявності ознак кримінального правопорушення та/або створення загрози безпеці інспектора праці залучати працівників правоохоронних органів; 5) на надання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування; 6) фіксувати проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин засобами аудіо-, фото- та відеотехніки; 7) отримувати від державних органів інформацію, необхідну для проведення інспекційного відвідування, невиїзного інспектування. Вимога інспектора праці про надання об'єктом відвідування для ознайомлення документів та/або їх копій чи витягів з документів, пояснень, доступу до приміщень, організації робочого місця, внесена в межах повноважень, є обов'язковою для виконання. Інспекторам праці забороняється: 1) виступати посередниками, арбітрами чи експертами під час розгляду індивідуальних або колективних трудових спорів; 2) підміняти працівників об'єкта відвідування під час проведення розрахунків або перерахунків розмірів належних працівникам коштів, готувати висновки про відповідність або невідповідність нормативних актів об'єкта відвідування вимогам нормативно-правових актів з метою їх подальшого передання працівникам (у тому числі звільненим), іншим особам чи органам; 3) проводити інспекційні відвідування з метою отримання від об'єкта відвідування будь-яких документів або їх копій для подальшого передання іншим особам; 4) розглядати та перевіряти питання, яке є предметом розгляду в суді або щодо якого набрало законної сили рішення суду, перевіряти своєчасність, правильність і повноту виконання рішень суду; 5) розголошувати виробничі та комерційні таємниці чи виробничі процеси, з якими вони могли ознайомитися під час виконання своїх обов'язків, крім випадків, передбачених законом, у тому числі протягом трьох років після звільнення з посади; 6) розголошувати джерело будь-якої скарги, доведеної до їх відома, на недоліки або порушення і повідомляти об'єкту відвідування або його представнику про те, що відвідування було проведене у зв'язку з отриманням такої скарги; 7) вилучати в об'єктів відвідування оригінали їх фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів, а також комп'ютерів і їх частин. Під час проведення інспекційного відвідування об'єкт відвідування має право: 1) перевіряти в інспектора праці наявність службового посвідчення; 2) не допускати до проведення інспекційного відвідування у разі: відсутності службового посвідчення; якщо на офіційному веб-сайті Держпраці відсутні рішення Мінсоцполітики про форми службового посвідчення інспектора праці, акта, довідки, припису, вимоги, перелік питань, що підлягають інспектуванню; якщо строк проведення інспекційного відвідування перевищує строки, визначені пунктом 10 цього Порядку; 3) подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження про усунення порушень до акта або припису; 4) вимагати від інспектора праці внесення запису про проведення інспекційного відвідування до відповідного журналу перевірок об'єкта відвідування (за його наявності) перед наданням акта для підпису керівником об'єкта відвідування або його уповноваженим представником; 5) перед підписанням акта бути поінформованим про свої права та обов'язки; 6) вимагати від інспектора праці додержання вимог законодавства; 7) вимагати нерозголошення інформації, що становить комерційну таємницю або є конфіденційною інформацією об'єкта відвідування; 8) оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні дії інспектора праці; 9) отримувати консультативну допомогу від інспектора праці з метою запобігання порушенням під час проведення інспекційних відвідувань, невиїзних інспектувань. За рішенням керівника органу контролю або його заступника, погодженим з об'єктом відвідування, інспектори праці за наявності підстав, визначених підпунктами 1, 4 - 7 пункту 5 цього Порядку, можуть проводити невиїзні інспектування у приміщенні відповідного органу контролю на підставі документів та пояснень, наданих об'єктом відвідування. У разі створення об'єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці (відмова у допуску до проведення відвідування (ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 11 цього Порядку), відсутності об'єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням (адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших документах, що стали підставою для проведення відвідування), відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування із зазначенням відповідних причин, який за можливості підписується керівником об'єкта відвідування або іншою уповноваженою особою. Копія акта, зазначеного у пункті 16 цього Порядку, надсилається органам, яким підпорядкований об'єкт відвідування (за наявності), для вжиття заходів з усунення перешкод і забезпечення присутності об'єкта відвідування за своїм місцезнаходженням. У разі відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, об'єкту відвідування надсилається копія акта про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування та письмова вимога із зазначенням строку поновлення документів. На час виконання такої вимоги строк проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування зупиняється. Складення акта, припису та прийняття рішень за результатами інспекційного відвідування, невиїзного інспектування. За результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю - припис про їх усунення. Акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та керівником об'єкта відвідування або його уповноваженим представником. Один примірник акта залишається в об'єкта відвідування. Якщо об'єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід'ємною частиною. Зауваження можуть бути подані об'єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів з дати підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження. Матеріали, зафіксовані засобами аудіо-, фото- та відеотехніки в ході інспекційних відвідувань, долучаються до акта у паперовому або електронному вигляді на дисках для лазерних систем зчитування, на яких проставляється номер акта. Про долучення таких матеріалів робиться відмітка в акті. Припис є обов'язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об'єктом відвідування порушень законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування або невиїзного інспектування. Припис вноситься об'єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду. У приписі зазначається строк для усунення виявлених порушень. У разі встановлення строку виконання припису більше ніж три місяці у приписі визначається графік та заплановані заходи усунення виявлених порушень з відповідним інформуванням інспектора праці згідно з визначеною у приписі періодичністю. Припис складається у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, який проводив інспекційне відвідування або невиїзне інспектування, та керівником об'єкта відвідування або його уповноваженим представником. Один примірник припису залишається в об'єкта відвідування. Стан виконання припису перевіряється після закінчення зазначеного у ньому строку усунення недоліків, якщо об'єкт відвідування не надав відповідь або надав її в обсязі, недостатньому для підтвердження факту усунення виявлених порушень. У разі відмови керівника чи уповноваженого представника об'єкта відвідування від підписання або за неможливості особистого вручення акта і припису акт та припис складаються у трьох примірниках. Два примірники акта і припису не пізніше ніж протягом наступного робочого дня надсилаються об'єкту відвідування рекомендованим листом з описом документів у ньому та з повідомленням про вручення. На примірнику акта та припису, що залишаються в інспектора праці, зазначаються реквізити поштового повідомлення, яке долучається до матеріалів інспекційного відвідування та невиїзного інспектування. Об'єкт відвідування зобов'язаний повернути інспектору праці підписаний примірник акта та припису не пізніше ніж через три робочих дні з дати його отримання. У разі ненадходження в установлений строк підписаного примірника акта та припису складається акт про відмову від підпису у двох примірниках, один з яких надсилається об'єкту відвідування рекомендованим листом з повідомленням про вручення. У разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом інспекційного відвідування або актом невиїзного інспектування, після розгляду зауважень об'єкта відвідування (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, за результатами якого вносить припис та/або вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

Разом з цим, виходячи з положень ст.6 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (Закон №877), норм п.п.6 п.5 Порядку №295 та характеру інформації, отриманої з листом органу ПФУ від 29.03.2018р., предметом перевірки мали бути питання стосовно працівників, які виконують роботу (надають послуги) КП «Лікарняна аптека» за цивільно-правовими договорами, а не всі без виключення питання, що стосуються інформації від органу ПФУ, зазначеної у п.п.6 п.5 Порядку №295, тобто інспекційне відвідування повинно було обмежуватись предметом позапланової перевірки.

Інше розуміння меж позапланової перевірки суперечить нормі ч.1 ст.6 Закону №877-V, за якою в ході позапланової перевірки зясовуються виключно питання, необхідність перевірки яких стала підставою для контрольного заходу.

Отже відповідач при здійсненні позапланового заходу вийшов за межі предмету перевірки, включивши до переліку питань, що вивчаються (розділ І Акту від 10.04.2018р.), увесь спектр питань, передбачених п.п.6 п.5 Порядку №295, щодо яких інформація від органу ПФУ не надавалася стосовно роботодавця (позивача).

Згідно ст.265 КЗпП України посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством. Юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення; порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникам, інших виплат, передбачених законодавством про працю, більш як за один місяць, виплата їх не в повному обсязі - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення; недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення; недотримання встановлених законом гарантій та пільг працівникам, які залучаються до виконання обов'язків, передбачених законами України "Про військовий обов'язок і військову службу", "Про альтернативну (невійськову) службу", "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення; недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення; вчинення дій, передбачених абзацом шостим цієї частини, при проведенні перевірки з питань виявлення порушень, зазначених в абзаці другому цієї частини, - у стократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення; порушення інших вимог трудового законодавства, крім передбачених абзацами другим - сьомим цієї частини, - у розмірі мінімальної заробітної плати. Штрафи, накладення яких передбачено частиною другою цієї статті, є фінансовими санкціями і не належать до адміністративно-господарських санкцій, визначених главою 27 Господарського кодексу України. Штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Штрафи, зазначені в абзаці другому частини другої цієї статті, можуть бути накладені центральним органом виконавчої влади, зазначеним у частині четвертій цієї статті, без здійснення заходу державного нагляду (контролю) на підставі рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації. Виконання постанови центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, покладається на органи державної виконавчої служби. Сплата штрафу не звільняє від усунення порушень законодавства про працю.

Відповідно до ст.259 КЗпП України, якою керувався відповідач, приймаючи постанову від 25.04.2018р., державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Центральні органи виконавчої влади здійснюють контроль за додержанням законодавства про працю на підприємствах, в установах і організаціях, що перебувають у їх функціональному підпорядкуванні, крім органів доходів і зборів, які мають право з метою перевірки дотримання податкового законодавства здійснювати такий контроль на всіх підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування. Громадський контроль за додержанням законодавства про працю здійснюють професійні спілки та їх об'єднання.

Будь-яких порушень законодавства про працю, повязаних з перевіркою інформації, отриманої від органу ПФУ у листі від 29.03.2018р. (з додатком), стосовно оформлення відносин з особами, які виконують роботу на підставі цивільно-правових договорів з КП «Лікарняна аптека», в ході позапланового заходу не було виявлено, зафіксовані в Акті порушення ст.106, ч.5 ст.95, ст.ст.33,50 КЗпП України не відповідають предмету, за яким згідно п.п.6 п.5 Порядку №295, мало проводитись інспекційне відвідування за листом від ГУ ПФУ в Одеській області.

При цьому будь-якого звязку між інформацією, одержаною від органу ПФУ, та досліджуваними в ході позапланового заходу питаннями, висвітленими в Акті інспекційного відвідування, взагалі не убачається.

Отже відповідач допустив порушення ст.6 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», п.5 Порядку №295 при проведенні позапланового заходу у КП «Лікарняна аптека».

Відтак оскаржуваний припис від 11.04.2018р. про усунення таких порушень не може вважатись законним, як і постанова про накладення штрафу від 25.04.2018р., винесена на підставі ст.265 КЗпП України, п.8 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 року №509, абз.4 ч.2 ст.265 КЗпП України.

Суд не досліджує у повному обсязі аргументи сторін щодо доведеності фактів порушення позивачем законодавства про працю та зайнятість населення, описаних в Акті інспекційного відвідування, адже такі порушення виявлені в ході позапланового заходу, що був проведений з недотриманням вимог законодавства та стосувався питань, що не входили до предмету позапланового заходу.

Разом з цим, суд враховує при вирішенні спору, що КП «Лікарняна аптека» надало суду постанову від 22.06.2018р. у справі №496/1594/18, за якою провадження у справі про притягнення до відповідальності ОСОБА_10 за ч.1 ст.41 КУпАП закрито за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Згідно ч.1 ст.41 КУпАП порушення встановлених термінів виплати пенсій, стипендій, заробітної плати, виплата їх не в повному обсязі, терміну надання посадовими особами підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та фізичними особами - підприємцями працівникам, у тому числі колишнім, на їхню вимогу документів стосовно їх трудової діяльності на даному підприємстві, в установі, організації чи у фізичної особи - підприємця, необхідних для призначення пенсії (про стаж, заробітну плату тощо), визначеного Законом України "Про звернення громадян", або надання зазначених документів, що містять недостовірні дані, порушення терміну проведення атестації робочих місць за умовами праці та порядку її проведення, а також інші порушення вимог законодавства про працю - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та громадян - суб'єктів підприємницької діяльності від тридцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч.6 ст.78 КАС України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Отже постанова у справі №496/1594/18 (набрала законної сили 03.07.2018р.) є обовязковою для адміністративного суду в питанні, що директор КП «Лікарняна аптека» ОСОБА_10 не вчиняла порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих в Акті інспекційного відвідування ОД №150/809/АВ від 10.04.2018р.

З цих мотивів суд відхиляє аргументи відповідача, викладені у відзиві на позов та запереченнях на відповідь, позаяк вони окремо та у сукупності не спростовують вищенаведених висновків суду та преюдиціального значення постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно зясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч.ч.1.2 ст.76 КАС України встановлено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 ст. 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

У відповідності до частини 2 цієї статті встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Частиною 2 ст.2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб'єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та докази, надані позивачем, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову.

Враховуючи вищевикладене, оскаржувані постанова №ОД150/809/АВ/П/МГ-ФС від 25.04.2018 року та припис про усунення виявлених порушень №ОД150/809/АВ/П від 11.04.2018 року підлягають скасуванню, як протиправні.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачений судовий збір в розмірі 12931грн. відповідно до платіжного доручення №7650 від 23.05.2018 року, який згідно з ч.1 ст.139 КАС України підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпраці в Одеській області.

Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративну позовну заяву Комунального підприємства Лікарняна аптека (67602, Одеська область, м. Біляївка, вул. Московська, 32; ) до Головного управління Держпраці в Одеській області (65044, м. Одеса, пр-т. Шевченка, 2; ) про визнання протиправними та скасування постанови №ОД150/809/АВ/П/МГ-ФС від 25.04.2018 року та припису №ОД150/809/АВ/П від 11.04.2018 року задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову №ОД150/809/АВ/П/МГ-ФС від 25.04.2018 року, винесену першим заступником начальника Головного управління Держпраці в Одеській області ОСОБА_3 про накладення штрафу на Комунальне підприємство Лікарняна аптека у розмірі 744600 гривень;

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення виявлених порушень №ОД150/809/АВ/П від 11.04.2018 року, складений головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства застрахованих осіб, працевлаштування інвалідів, з питань дитячої праці та інших нормативно-правових актів Управління з питань праці Головного управління Держпраці в Одеській області ОСОБА_4.

Стягнути з Головного управління Держпраці в Одеській області (65044, м. Одеса, пр-т. Шевченка, 2; ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Комунального підприємства Лікарняна аптека (67602, Одеська область, м. Біляївка, вул. Московська, 32; ) судовий збір у сумі 12931 (дванадцять тисяч девятсот тридцять одна) грн. 00 коп.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст. 293,295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Повне рішення складено та підписано 01.10.2018 року.

Суддя М.М. Аракелян

.