Справа № 820/2948/18
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2018-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

27 вересня 2018 р. № 820/2948/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бадюков Ю.В.,

при секретарі судового засідання Андрущенко Д.В.,

за участю представників сторін:

позивача не зявився,

відповідача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом

Комунального підприємства "Обласний спортивний комплекс "Металіст" (вул. Плеханівська, буд. 65, м. Харків, 61001, )

до Головного управління ДФС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код за )

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Комунальне підприємство "Обласний спортивний комплекс "Металіст" (далі по тексту позивач, КП «ОСК «Металіст») звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Харківській області (далі по тексту відповідач, ), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 13.12.2017 №5.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що КП «ОСК «Металіст» перебуває на обліку у Східній ОДПІ м. Харкова з моменту здійснення державної реєстрації . основним видом діяльності є функціонування спортивних споруд. На підставі акту перевірки від 23.11.2017 №20950-20-40-12-15-17/24477221 ГУ ДФС у Харківській області винесено податкове повідомлення-рішення від 13.12.2017 №. Вважає прийняте податкове повідомлення рішення таким, що підлягає скасуванню. У звязку з чим просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Ухвалою від 23 квітня 2018 року відкрито спрощене провадження у справі. Ухвалою від 10 травня 2018 року клопотання представника Головного управління ДФС у Харківській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження задоволено. Справу №820/2948/18 призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначене підготовче судове засідання.

27 вересня 2018 року у справі закінчено підготовче судове засідання та з урахуванням приписів ч.7 ст.181 КАС України суд перейшов до розгляду справи по суті.

Представник відповідача у відзиві на позов зазначив, що оскаржуване податкове повідомлення - рішення винесено з урахуванням всіх обставин, викладених в акті перевірки, та вимог чинного законодавства, оскільки камеральною перевіркою встановлено порушення КП «ОСК «Металіст» граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за період жовтень 2015 року, квітень 2016 року, липень 2016 року, грудень 2016 року, січень 2017 року квітень 2017 року.

У судовому засіданні представник позивача у судове засідання не прибув. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Представник відповідача у судовому засіданні, проти задоволення позову заперечував та просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Суд, заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, встановив наступне.

Судом встановлено, що фахівцями Головного управління ДФС у Харківській області проведено камеральну перевірку КП «ОСК «Металіст» з дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в єдиному реєстрі податкових накладних.

За результатами складено акт «Про результати камеральної перевірки Комунального підприємства "Обласний спортивний комплекс "Металіст" (п.н. 24477221) з питання дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних» № 20950-20-40-12-15-17/24477221 від 23.11.2017 року (далі по тексту акт перевірки)(а.с.10-12).

Згідно висновків вказаного акту перевірки дані камеральної перевірки свідчать про порушення КП «ОСК «Металіст» граничних термінів реєстрації податкових накладних за період жовтень 2015 року, квітень 2016 року, липень 2016 року, грудень 2016 року, чим порушено абз. 11 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України та січень 2017 року квітень 2017 року, чим порушено абз.15 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

Позивачем 01 грудня 2017 року до ГУ ДФС у Харківській області подані зауваження до акту камеральної перевірки від 30.11.2017 №594 (а.с.13).

Листом від 11.12.2017 року № 27344/10/20-40-12-15-26 висновки акту про результати камеральної перевірки залишено без змін (а.с. 14-16).

На підставі висновків вказаного Акту перевірки ГУ ДФС у Харківській області винесено податкове повідомлення - рішення від 13.12.2017 року № НОМЕР_1, яким до позивача застосовано штраф в розмірі від 10% до 40% в загальній сумі 446258,53 грн. за затримку реєстрації податкових накладних на 15 і більше календарних днів (а.с.17).

Вирішуючи спір по суті заявлених вимог, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 Податкового Кодексу України, на дату виникнення податкових зобовязань платник податку зобовязаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов'язкові реквізити:

а) порядковий номер податкової накладної;

б) дата виписування податкової накладної;

в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг;

г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу);

д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг;

е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг;

є) ціна постачання без урахування податку;

ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні;

з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку;

і) код товару згідно з УКТ ЗЕД (для підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України).

Пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України встановлено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобовязань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Пунктом 120-1.1 ст. 120-1 ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Проаналізувавши наведені норми законодавства суд дійшов висновку, що для наявності в діяннях платника податку податкового порушення, передбаченого п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України, останній повинен вчинити бездіяльність, яка полягає в тому, що він протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідній податковій накладній, не зареєстрував податкові накладні, або вчинити такі дії з порушенням строку, визначеного пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

Доведення факту вчинення бездіяльності або винних дій особою, притягнення таких осіб до відповідальності покладається на субєкта владних повноважень, шляхом реалізації ним контролюючих та фіскальних функцій.

Згідно п. 75.1. ст. 75 Податкового кодексу України, в редакції. чинній на момент виникнення спірних правовідносин контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

За приписами пп.75.1.1. п. 75.1. ст. 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Водночас право контролюючого органу здійснювати в межах камеральної перевірки своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних виникло з 01.01.2017 року, у звязку із набранням чинності Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016, № 1797-VIII, яким пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПКУ доповнено абзацом другим такого змісту: "Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах".

Пунктом 41 Закону № 1797 статтю 76 ПКУ доповнено пунктом 76.3 такого змісту: "76.3. Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу".

Таким чином, питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних до 31.12.2016 року було віднесено до предмету інших перевірок платників податків, процедура призначення та порядок проведення яких значно відрізняється від камеральної перевірки та врегульовані іншими нормами Податкового кодексу України. Через що платник податків до 31.12.2016 року мав право, в разі якби перевірка своєчасності реєстрації податкових накладних була здійснена до вказаної дати, вчиняти оскарження процедур проведення таких перевірок на їх відповідність приписам ПКУ, на відміну від камеральної перевірки процедура проведення якої є значно спрощеною у порівнянні з іншими видами перевірок.

Крім того, отримавши право на проведення камеральної перевірки з питання своєчасності реєстрації податкових накладних з 01.01.2017 року, відповідач здійснив проведення перевірки за період 2015-2016 р.р., в той час. коли такого права не мав.

В силу приписів статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 50 рішення Європейського суду з прав людини «Щокін проти України» (№ 23759/03 та № 37943/06) зазначено про те, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року полягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним. Говорячи про «закон», стаття 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року посилається на ту саму концепцію, що міститься в інших положеннях цієї Конвенції (див. рішення у справі «Шпачек s.r.о.» проти Чеської Республіки» (SPACEK, s.r.o. v. THE CZECH REPUBLIC № 26449/95). Ця концепція вимагає, перш за все, щоб такі заходи мали підстави в національному законодавстві. Вона також відсилає до якості такого закону, вимагаючи, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні (див. рішення у справі «Бейелер проти Італії» (Beyeler v. Italy № 33202/96).

Крім того, як вбачається з матеріалів справи,спірне податкове повідомлення рішення не відповідає приписам п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин.

Так, пунктом 120-1.1 ст. 120-1 ПК України, в редакції, чинній на момент прийняття спірного рішення, було передбачено, що порушення тягне за собою накладення штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Всупереч означеним чинним приписам Податкового кодексу України в частині визначення строків порушення, платника податку було притягнуто, згідно вказаного податкового повідомлення рішення до сплати штрафу:

- за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ триста шістдесят одна тисяча шістсот двадцять вісім грн. 09 коп., застосовано штраф в розмірі 10 % у сумі тридцять шість тисяч сто шістдесят дві грн. 11 коп.;

- за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ шістдесят шість тисяч сімсот тридцять три грн. 33 коп., застосовано штраф в розмірі 20 % у сумі тринадцять тисяч триста сорок шість грн. 67 коп.;

- за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 31 до 60 календарних днів на суму ПДВ чотириста шістдесят дві тисячі триста двадцять дві грн. 69 коп., застосовано штраф в розмірі 30 % у сумі сто тридцять вісім тисяч шістсот девяносто шість грн. 81 коп.

- за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 61 і більше календарних днів на суму ПДВ шістсот сорок п ять тисяч сто тридцять грн. 54 коп. застосовано штраф в розмірі 40 % у сумі двісті пятдесят вісім тисяч пятдесят дві грн. 24 коп.

- за відсутність реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування на суму ПДВ

________________________________________грн, коп.

-застосовано штраф в розмірі 50 % у сумі______________________грн. _______________________________коп.

Крім того, суд зазначає, що Порядок електронного адміністрування ПДВ затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року N 569 "Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість" (далі -Порядок № 569).

Електронний рахунок у системі електронного адміністрування ПДВ (далі - електронний рахунок) - це рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який платником перераховуються кошти з власного поточного рахунка в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, а також у сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань з цього податку. Кошти з такого рахунка підлягають перерахуванню до бюджету та/або на спеціальний рахунок. Для кожного платника податку Казначейством відкривається один електронний рахунок.

Пунктом 22 Порядку № 569, в редакцій, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, встановлено, що у разі недостатності коштів на електронному рахунку платника податку для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань:

1) платник податку у строки, встановлені Кодексом для самостійної сплати податкових зобов'язань, перераховує на електронний рахунок необхідні кошти з власного поточного рахунка;

2) Казначейство перераховує кошти в межах їх залишку на такому рахунку. При цьому залишок узгоджених податкових зобов'язань платника податку, не сплачений до бюджету та/або на поточний рахунок відповідно до пункту 209.18 статті 209 Кодексу, обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі шляхом перерахування до бюджету та/або на поточний рахунок відповідно до пункту 209.18 статті 209 Кодексу коштів, що перераховуються на електронний рахунок.

Як встановлено судом під час розгляду справи, 24.05.2016 державним виконавцем було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження з примусового виконання рішення Господарського суду Харківської області від 21.07.2015 (справа № 922/2795/15) про стягнення з КП «ОСК «Металіст» на користь ТОВ «Юрсервіс-2005» заборгованості за договором підряду від 09.07.2010 № 1/Р на роботи з реконструкції спорткомплексу КП «ОСК «Металіст» в сумі 6929008,09 грн., а також 73080,00 грн. судового збору, а всього 7 002 088,09 грн.

06.06.2016 року у виконавчому провадженні № 51190688 старшим державним виконавцем відділу примусового виконання рішень УДВС ГТУЮ у Харківській області ОСОБА_2 винесено постанову про арешт коштів боржника, згідно якої за даними державної податкової служби України боржник має рахунки відкриті в банках та інших фінансових установах, зокрема, в АТ «УкрСиббанк», МФО 351005 та АТ «Регіон-Банк», МФО 351254.

Вказаною постановою накладено арешт на кошти, що містяться на рахунках у тому числі й на тих, що будуть відкриті боржником після винесення цієї постанови: №№ 35, № 3501, 3500, 3502 в АТ «УкрСиббанк», МФО 351005 та № 124 в АТ «Регіон-Банк», МФО 351254 та належать боржнику: Комунальне підприємство "Обласний спортивний комплекс "Металіст".

Постановою від 13.05.2017 року у виконавчому провадженні № 51190688 старшим державним виконавцем відділу примусового виконання рішень УДВС ГТУЮ у Харківській області ОСОБА_2 був знятий арешт з коштів на зазначених вище рахунках.

Отже, в період з 06.06.2016 р. по 13.05.2017 р., підприємство не мало змоги перерахувати кошти з власного поточного рахунку на електронний рахунок, тобто зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) на суму податкового зобовязання, за відповідний звітний період в строки, передбачені Податковим кодексом України.

Суд не приймає до уваги твердження представника відповідача про реєстрацію позивачем у цей же період інших податкових накладних, як на можливість реєстрації решти податкових накладних, позаяк відповідачем не надано, а судом під час розгляду справи по суті не добуто належних та допустимих, достатніх та достовірних в розумінні приписів ст. ст. 73-76 КАСУ доказів відсутності залишків коштів на електронному рахунку та наявності достатніх коштів у позивача на поточних рахунках для можливості поповнення електронного рахунку задля можливості реєстрації всіх податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність вини платника податків щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних у ЄРПН.

Частиною 5 ст. 242 КАСУ встановлено. що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, Верховний Суд у Постанові від 28.08.2018 року (№ К/9901/39361/18) по справі № 806/1965/16 дійшов правового висновку, що законодавець передбачив можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбаченої статтею 120-1 ПК України, лише за наявності його вини.

Аналогічна правова позиція міститься також у постановах Верховного Суду від 30.01.2018 р. у справі № 815/2745/17 та від 30.01.2018 у справі № 816/390/17.

Відповідно до стаття 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні (ч. 1 ст.); жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили (ч. 2 ст. 90); суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності (ч. 3 ст. 90).

Таким чином, позовні вимоги позивача до Головного управління ДФС у Харківській області про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення - рішення є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства.

Керуючись ст. ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Комунального підприємства "Обласний спортивний комплекс "Металіст" (вул. Плеханівська, буд. 65, м. Харків, 61001, ) до Головного управління ДФС у Харківській області (вул. Пушкінська, 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення задовольнити в повному обсязі.

Скасувати податкове повідомлення - рішення від 13.12.2017 року № НОМЕР_1 про застосування до Комунального підприємства "Обласний спортивний комплекс "Металіст" штрафів за затримку реєстрації податкових накладних на загальну суму 446258, 53 грн. (чотириста сорок шість тисяч двісті п'ятдесят вісім гривень 53 копійки).

Стягнути з Головного управління ДФС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код за ) за рахунок бюджетних асигнувань витрати по оплаті судового збору на користь Комунального підприємства "Обласний спортивний комплекс "Металіст" (вул. Плеханівська, буд. 65, м. Харків, 61001, ) у розмірі 6693, 88 грн. (шість тисяч шістсот девяносто три гривні 88 копійок).

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, передбаченому п.п. 15.5. п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення .

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 01 жовтня 2018 року

Суддя Бадюков Ю.В.