Справа № 815/2916/18
Суддя: Кравченко М.М.
Дата ухвалення: 2018-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/2916/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2018 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Кравченка М.М.,

розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІСК» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Заступника начальника Управління - начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_1 про визнання дій протиправними, визнання протиправною та скасування постанови від 05.06.2018 року № 025/18/310 вих, -

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ДІСК» звернулося до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради та Заступника начальника Управління - начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_1, в якій просило: визнати протиправними дії заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо винесення постанови № 025/18/310 вих від 05.06.2018 року; визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 025/18/310 вих від 05.06.2018 року.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив наступне.

05.06.2018 року заступником начальника Управління - начальником інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_1 винесено Постанову № 025/18/310 вих про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою Товариство з обмеженою відповідальністю «ДІСК» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 п.1 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 26430,00 гривень. В Постанові зазначено, що вона винесена як результат розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме: акту складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за № 000546 від 22.05.2018 року; протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до абз.2 п.1 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 22.05.2018 року; листа ТОВ «ДІСК» до Управління № 13 від 01.06.2018 року (вх. № 01-8/184-вх від 01.06.2018 року.

Позивач вважає, що дії особи, яка винесла постанову є протиправними, а вказана постанова є незаконною, необґрунтованою та такою, що належить до скасування.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 27.06.2018 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІСК» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Заступника начальника Управління - начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_1 про визнання дій протиправними, визнання протиправною та скасування постанови від 05.06.2018 року № 025/18/310 вих було прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

У відзиві на позовну заяву відповідач вказує, що ТОВ «ДІСК» не виконало вимоги припису Управління № 220/18 від 19.04.2018 року та не повідомило Управління про його виконання, чим порушило абз.3 п.14 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» за № 553 від 23.05.2011 року. Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена абз.2 п.1 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». За результатом вищезазначеної перевірки був складений відповідний акт, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22.05.2018 року та призначено розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 05.06.2018 року о 11:30 год. Позивач на розгляд вищевказаної справи прибув, про що є відповідний запис у постанові. З огляду на вищенаведене, Управління діяло правомірно, складені акт, протокол, припис та винесена постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на підставі та за результатом всебічного, повного і об'єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Постанова є законною та обґрунтованою.

В судове засідання, призначене на 25.09.2018 року, сторони не зявилися. 25.09.2018 року через канцелярію суду від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи в письмовому провадженні.

Відповідно до ч.3 ст.194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч.9 ст.205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не зявилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З урахуванням зазначеного, суд вирішив розглянути вказану справу в письмовому провадженні.

Дослідивши надані письмові докази, перевіривши матеріали справи, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити. Свій висновок суд вмотивовує наступним чином. Так, суд, -

ВСТАНОВИВ:

12.04.2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ДІСК» засобами поштового звязку отримало від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради лист № 01-8/184вх від 05.04.2018 року (вх. № 3 від 12.04.2018 року), в якому було зазначено, що в межах компетенції, на підставі звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог містобудівного законодавства за № 40-203-16/2029 від 22.03.2018 року (вх. № 01-8/184-вх від 02.04.2018 року, вживаються заходи для проведення позапланової перевірки дотримання ТОВ «ДІСК» вимог містобудівного законодавства за адресою: м. Одеса, Малиновський район, вул. Святослава Ріхтера, 148/2, з вимогою надати документи та забезпечити безперешкодний доступ посадової особи УДАБК до вказаного обєкту.

У відповідь на вказаний лист № 01-8/184вх від 05.04.2018 року (вх. № 3 від 12.04.2018 року) ТОВ «ДІСК» повідомило УДАБК, що житловий будинок за адресою: м. Одеса, вул. Святослава Ріхтера, 148-А, є закінченим будівництвом багатоквартирним 9-поверховим житловим будинком (І черга будівництва) за будівельною адресою: м. Одеса, вул. Святослава Ріхтера, 148/2, що підтверджується Сертифікатом серії ОД № 72 від 14.11.2017 року, виданим УДАБК (вих. № 5 від 17.04.2018 року).

08.05.2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ДІСК» засобами поштового звязку отримало від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради лист № 01-8/184вх від 04.05.2018 року (вхід № 6 від 08.05.2018 року), до якого було додано постанову № 015/18/217 вих від 03.05.2018 року. В постанові № 015/18/217 вих вказано, що під час її винесення розглядався припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів і правил від 19.04.2018 року.

15.05.2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ДІСК» засобами поштового звязку отримало від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради лист № 01-8/184вх від 08.05.2018 року (вх. № 7 від 15.05.2018 року), в якому було зазначено, що а межах компетенції, на підставі необхідності виконання вимог припису Управління від 19.04.2018 року № 220/18, вживаються заходи для проведення позапланової перевірки дотримання ТОВ «ДІСК» вимог містобудівного законодавства за адресою: м. Одеса, Малиновський район, вул. Святослава Ріхтера, 148/2, з вимогою надати документи та забезпечити безперешкодний доступ посадової особи УДАБК до вказаного обєкту.

17.05.2018 року ТОВ «ДІСК» звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до Управління та Заступника начальника Управління - начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування постанови № 015/18/217 вих, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до п.2 ч.6. ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 19.04.2018 року та припису. 18.05.2018 року ухвалою Одеського окружного адміністративного суду відкрито провадження по справі № 815/2365/18. 18.05.2018 року ухвалою Одеського окружного адміністративного суду на підставі клопотання ТОВ «ДІСК» про забезпечення доказів по справі № 815/2365/18 витребувано у Управління припис.

18.05.2018 року ТОВ «ДІСК» направило до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради повідомлення про оскарження припису, постанови № 015/18/217 вих та протоколу від 19.04.2018 року.

29.05.2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ДІСК» отримало від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради лист № 01-8/184вх від 22.05.2018 року (вх. № 8 від 29.05.2018 року), в якому було зазначено, що в межах компетенції, на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/105ДАБК від 07.05.2018 року та необхідності перевірки виконання вимог припису Управління від 19.04.2018 року № 220/18, проводиться позапланова перевірка дотримання ТОВ «ДІСК» вимог містобудівного законодавства за адресою: м. Одеса, Малиновський район, вул. Святослава Ріхтера, 148/2.

До вказаного листа № 01-8/184вх від 22.05.2018 року (вх. № 8 від 29.05.2018 року) було додано: акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за № 000546 від 22.05.2018 року; протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до абз.2 п.1 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 22.05.2018 року.

01.06.2018 року у відповідь на отриманий лист № 01-8/184вх від 22.05.2018 року (вх. № 8 від 29.05.2018 року), ТОВ «ДІСК» подало до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради лист, в якому вказувало на порушення вимог законодавства України щодо перевірки та просило врахувати їх під час розгляду справи про притягнення ТОВ «ДІСК» до відповідальності.

05.06.2018 року заступником начальника Управління - начальником інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_1 винесено постанову № 025/18/310 вих про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ «ДІСК» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 п.1 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 26430,00 гривень.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіривши законність дій та рішень відповідача, суд прийшов до висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на обєктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання субєктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки обєкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність обєкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва обєкта; 4) перевірка виконання субєктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності..

Згідно з п.1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - субєкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо субєктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на обєктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобовязані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність обєкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з п.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Відповідно до п.13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно з ч.1 ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є: подання субєктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених субєктом господарювання у документі обовязкової звітності, крім випадків, коли субєкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обовязкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобовязаний повідомити субєкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до пяти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання субєктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоровю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобовязані предявити керівнику чи уповноваженій особі субєкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Субєкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не предявили документи, передбачені цим абзацом; неподання субєктом господарювання документів обовязкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Премєр-міністра України про перевірку субєктів господарювання у відповідній сфері у звязку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоровя людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було повязано з діяльністю субєкта господарювання. Під час проведення позапланового заходу зясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обовязковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення субєктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Згідно з ч.ч.2-4 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, імя та по батькові і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення). Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Відповідно до ч.5 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику субєкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання. Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

Під час розгляду справи суд встановив, що Товариством з обмеженою відповідальністю «ДІСК» 14.11.2017 року будівництво багатоквартирного 9-поверхового житлового будинку (І черга будівництва) за будівельною адресою: м. Одеса, вул. Святослава Ріхтера, 148/2, було закінчено, про що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради видано Сертифікат серії ОД № 72, який підтверджує, що житловий будинок за адресою: м. Одеса, вул. Святослава Ріхтера, 148-А, є закінченим будівництвом обєктом - багатоквартирним 9-поверховим житловим будинком (I черга будівництва) за будівельною адресою: м. Одеса, вул. Святослава Ріхтера, 148/2.

Згідно з ч.2 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акту готовності об'єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.5 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Таким чином, суд погоджується з позивачем, що починаючи з 14.11.2017 року в звязку з закінченням будівництва (закінченням будівельних робіт) та прийняттям його в експлуатацію, шляхом видачі сертифікату, обєкт будівництва за будівельною адресою: м. Одеса, вул. Святослава Ріхтера, 148/2, змінив свій статус з обєкту будівництва на багатоквартирний житловий будинок та його почали експлуатувати мешканці - власники квартир та інших приміщень.

Крім того, 19.12.2017 року розпорядженням Малиновської районної адміністрації Одеської міської ради № 553/01-06 обєкту нерухомого майна - багатоквартирному 9-поверховому житловому будинку (І черга будівництва) за адресою: м. Одеса, вул. Святослава Ріхтера, 148/2, присвоєно поштову адресу: м. Одеса, вул. Святослава Ріхтера, 148-А.

За таких обставин, на думку суду, з 14.11.2017 року органи державного архітектурно-будівельного контролю та їх посадові особи не мають права проводити перевірку ТОВ «ДІСК» щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на обєкті будівництва за адресою: м. Одеса, вул. Святослава Ріхтера, 148/2 (м. Одеса, вул. Святослава Ріхтера, 148-А), оскільки житловий будинок прийнятий (введений) в експлуатацію.

З урахуванням зазначеного, при проведенні перевірки ТОВ «ДІСК» 22.05.2018 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради діяло не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з п.п.16-17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обовязково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до п.22 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Згідно з п.п.22-23 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 року № 735), за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Постанова підписується уповноваженою посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка розглянула справу, та скріплюється печаткою.

Таким чином, оскільки були відсутні правові підстави для проведення перевірки ТОВ «ДІСК», тому дії Заступника начальника Управління - начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_1 щодо винесення постанови № 025/18/310 вих від 05.06.2018 року є протиправними, а постанова Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 025/18/310 вих від 05.06.2018 року, що прийнята за результатами такої перевірки, належить до скасування.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно положень ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Європейський Суд підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000, «Онерїлдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryэldэz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Також, на державні органи покладено обовязок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20.05.2010 року, і «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25.11.2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах.

Крім того, ЄСПЛ у своєму рішення по справі Yvonne van Duyn v.Home Office зазначив, що «принцип юридичної визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатися на зобов'язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов'язання містяться в законодавчому акті, який загалом не має автоматичної прямої дії». З огляду на принцип юридичної визначеності, держава не може посилатись на відсутність певного нормативного акта, який би визначав механізм реалізації прав та свобод громадян, закріплених у конституції чи інших актах. Така дія названого принципу пов'язана з іншим принципом - відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатися на власне порушення зобов'язань для запобігання відповідальності. Захист принципу обґрунтованих сподівань та юридичної визначеності є досить важливим у сфері державного управління та соціального захисту. Так, якщо держава чи орган публічної влади схвалили певну концепцію своєї політики чи поведінки, така держава чи такий орган вважатимуться такими, що діють протиправно, якщо вони відступлять від такої політики чи поведінки щодо фізичних та юридичних осіб на власний розсуд та без завчасного повідомлення про зміни у такій політиці чи поведінці, позаяк схвалення названої політики чи поведінки дало підстави для виникнення обґрунтованих сподівань у названих осіб стосовно додержання державою чи органом публічної влади такої політики чи поведінки.

При обранні способу відновлення порушеного права позивача суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права ст.1 Протоколу № 1 до Європейської Конвенції з прав людини, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Згідно з ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Під час розгляду справи відповідач не надав доказів, які спростовують встановлені вище факти.

Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Згідно з п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, ст.ст.2, 77, 90, 139, 242-246, 250 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІСК» (Фонтанська дорога, 123, офіс 5К, м. Одеса, 65016, ідентифікаційний код 31186268) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (вул. Черняховського, 6, м. Одеса, 65009, ідентифікаційний код 40199728), Заступника начальника Управління - начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_1 (вул. Черняховського, 6, м. Одеса, 65009, ідентифікаційний код 40199728) про визнання дій протиправними, визнання протиправною та скасування постанови від 05.06.2018 року № 025/18/310 вих - задовольнити.

2. Визнати протиправними дії Заступника начальника Управління - начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_1 щодо винесення постанови № 025/18/310 вих від 05.06.2018 року.

3. Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 025/18/310 вих від 05.06.2018 року.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІСК» () судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 3524,00 грн.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя М.М. Кравченко