Справа № 826/11565/18
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2018-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

27 вересня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Губської О.А.

суддів: Ключковича В.Ю., Беспалова О.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Сергієнко Т.О.,

представника позивача - Верещаги Т.В.,

представника відповідача - Суханова О.В.,

представника третьої особи - Хабари Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника Приватного акціонерного товариства "Авдіївський коксохімічний завод" про відвід судді Ключковича В.Ю. у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Авдіївський коксохімічний завод" до Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі, третя особа - Міністерство економічного розвитку і торгівлі України про визнання протиправним, скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі, третя особа - Міністерство економічного розвитку і торгівлі України про визнання протиправним та скасування рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 02 липня 2018 року № СП-391/2018/4411-05 «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну кислоти сірчаної та олеуму незалежно від країни походження та експорту».

09 серпня 2018 року представником позивача подано заяву про забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 02 липня 2018 року № СП-391/2018/4411-05 «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну кислоти сірчаної та олеуму незалежно від країни походження та експорту».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 серпня 2018 року заяву ПАТ «Авдіївський коксохімічний завод» про забезпечення позову задоволено. Зупинено дію рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 02 липня 2018 року № СП-391/2018/4411-05 «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну кислоти сірчаної та олеуму незалежно від країни походження та експорту» до набрання законної сили рішенням у даній справі.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне встановлення обставин, що мають значення для вирішення питання забезпечення позову та порушення судом норм процесуального права, просить скасувати оскаржувану ухвалу суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні заяви ПАТ «Авдіївський коксохімічний завод» про забезпечення позову - відмовити.

27 вересня 2018 року, під час апеляційного розгляду справи, від представника позивача надійшла заява про відвід судді Ключковича В.Ю., обґрунтована тим, що відповідно до розпорядження керівника апарату Київського апеляційного адміністративного суду №2353 від 27.09.2018 «Щодо здійснення заміни судді-члена колегії суддів» змінено: суддю-члена колегії Парінова А.Б., в т.ч. в справі №826/11565/18, в зв'язку з відпусткою відповідно до наказу №811 к/тм від 24.09.2018. В порушення п.18, 19 розділу VII Положення про автоматизовану систему документообігу суду №30 від 26.11.2010 в розпорядженні №2353 від 27.03.2018, не вказано про відрядження судді Парінова А.Б. на строк більше 14 днів, що є порушенням ст.31 КАС України. Також в розпорядженні керівника апарату Київського апеляційного адміністративного суду № 2353 від 27.09.2018 немає підпису керівника апарату і часу підписання.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи, зазначені в заяві про відвід, заслухавши думку учасників процесу, дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу, з наступних підстав.

Статтею 36 КАС України визначений перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.

Згідно ч.ч. 1, 2 статті 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Втім, як вбачається з матеріалів справи, заява позивача про відвід судді Ключковича В.Ю., всупереч приписам ч. 3 ст. 39 КАС України, була заявлена вже після перерви в судовому засіданні 27 вересня 2018 року, яка була оголошена судом для ознайомлення представником позивача з апеляційною скаргою.

При цьому, колегія суддів зазначає, що після відкриття судового засідання та оголошення складу суду, відводу головуючому або членам колегії суддів представником позивача заявлено не було.

Також, колегія суддів звертає увагу на те, що заявник взагалі не порушує питання щодо поновлення пропущеного ним строку на заявлення відводу судді у цій справі та не надає жодних доказів, які б підтверджували наявність поважних причин його пропуску.

Щодо підстав для відводу, заявлених представником позивача, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, протоколом автоматизованого розподілу даної справи між суддями від 28.08.2018 було визначено для її розгляду колегію суддів у складі головуючого судді Губської О.А. та суддів: Беспалова О.О., Парінова А.Б. (т.4, а.с.95).

27.09.2018, у зв'язку з перебуванням судді Парінова А.Б. у відпустці, на підставі розпорядження керівника апарату Київського апеляційного адміністративного суду було здійснено повторний автоматизований розподіл справи та, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу даної справи між суддями від 27.09.2018, визначено для її розгляду колегію суддів у складі головуючого судді Губської О.А. та суддів: Беспалова О.О., Ключковича В.Ю.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 18 КАС України, визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою (автоматизований розподіл справ).

Відповідно до підпункту 15.4 пункту 15 Перехідних положень КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше ніж три місяці з дня набрання ним чинності - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Оскільки станом на 27 вересня 2018 року Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (далі - Положення) не було приведено у відповідність із новою редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи (зміни згідно рішення Ради суддів України від 02 березня 2018 року № 17 набрали чинності з 15 березня 2018 року - пункт 2 цього рішення), то заміну судді - члену колегії Парінова А.Б. було здійснено за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до 15 грудня 2017 року, тобто до набрання чинності новою редакцією КАС у відповідності до Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017.

Відповідно до підпункту 2.3.25 пункту 2.3 Положення (у редакції, що діяла до 15 грудня 2017 року) у разі неможливості продовження розгляду справи одним із суддів- членів колегії (призов на військову службу, відпустка у зв'язку з вагітністю та пологами, довготривале перебування на лікарняному або у відпустці тощо) заміна судді-члена колегії здійснюється автоматизованою системою на підставі мотивованого розпорядження керівника апарату суду (або уповноваженої ним особи) на виконання службової записки судді-доповідача у справі з метою дотримання передбаченого законом строку розгляду цієї справи у порядку, зазначеному в підпункті 2.3.23 пункту 2.3 цього Положення.

Відповідно до підпункту 2.3.23 пункту 2.3 Положення (у редакції, що діяла до 15 грудня 2017 року) якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності).

Якщо збори суддів визначили склади постійно-діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу.

У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів з числа суддів основного складу, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа резервних суддів даної колегії.

Таким чином, при заміні судді-члена колегії суддів, визначеної для розгляду справи, автоматизованою системою в першу чергу визначався суддя зі складу постійно-діючої колегії, склад якої затверджений зборами суддів відповідного суду.

Як вбачається з пункту 21 додатку до рішення зборів суддів Київського апеляційного адміністративного суду від 17.09.2018, до складу постійно діючої колегії суддів під головуванням судді Губської О.А. входять судді Беспалов О.О., Парінов А.Б., (судді-члени колегії) та Ключкович В.Ю. (резервний суддя постійної колегії суддів).

З огляду на те, що станом на 27.09.2018 суддя Ключкович В.Ю. входить до складу резервних суддів постійно діючої колегії суддів під головуванням судді Губської О.А., то автоматизованою системою вірно визначено його для розгляду даної справи на заміну судді Парінова А.Б. під час перебування його у відпустці.

Таким чином, відсутні підстави вважати, що 27 вересня 2018 року було допущено порушення порядку визначення суддів для розгляду даної справи.

Крім того, будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді Ключковича В.Ю. в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

Наведені представником позивача підстави для відводу не передбачені статями 36, 37 КАС України.

Відповідно до положень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

З приводу доводів заявника, що розпорядження керівника апарату Київського апеляційного адміністративного суду № 2353 від 27.09.2018 не містить підпису керівника апарату і часу підписання, колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи міститься лише копія вказаного розпорядження, яка завірена належним чином (т.4, а.с.107). При цьому, час здійснення повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями зазначено в протоколі повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями (т.4, а.с.108).

Щодо посилання представника позивача на те, що в розпорядженні №2353 від 27.03.2018 не вказано про відрядження судді Парінова А.Б. на строк більше 14 днів, що є порушенням ст.31 КАС України, колегія суддів зазначає, що суддя Парінова А.Б., відповідно до наказу №811 к/тм від 24 вересня 2018 року станом на 27 вересня 2018 року перебуває у відпустці.

При цьому, колегія суддів зазначає, що, відповідно до ч. 1 статті 309 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції має бути розглянута протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, і вказана норма носить імперативний характер.

Провадження у вказаній справі за апеляційною скаргою Міністерства економічного розвитку і торгівлі України на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 серпня 2018 року у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Авдіївський коксохімічний завод" до Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі, третя особа - Міністерство економічного розвитку і торгівлі України про визнання протиправним, скасування рішення було відкрито ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 03 вересня 2018 року, а тому тридцяти денний строк розгляду апеляційної скарги на вказану ухвалу спливає 03 жовтня 2018 року.

У зв'язку з наведеним вище, здійснення повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями було необхідним з метою уникнення пропуску строку розгляду апеляційної скарги Міністерства економічного розвитку і торгівлі України на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 серпня 2018 року, встановленого ст.309 КАС України.

При цьому, колегія суддів враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені в рішенні від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України», відповідно до яких обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Беручи до уваги вищевикладене, суд дійшов висновку, що заява представника позивача про відвід судді Ключковича В.Ю. з огляду на порушення порядку автоматичного розподілу справи є необґрунтованою, не підтверджується належними та допустимими доказами, а тому відсутні підстави для її задоволення.

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Згідно з п. 9 ч. 3 ст. 2 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є зокрема неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною 1 статті 45 КАС України регламентовано, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи (п. 1 ч. 2 ст. 45 КАС України).

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 45 КАС України).

За приписами ч. 4 ст. 45 КАС України суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Отже, адміністративним процесуальним законодавством регламентовано право учасників справи заявляти відвід судді, але такому праву кореспондує покладений на них обов'язок добросовісно користуватися наданими їм процесуальними правами.

У свою чергу, встановлення судом зловживання учасником справи своїм процесуальним правом є правовою підставою для залишення відповідної поданої ним заяви без розгляду.

Таким чином, заявляючи безпідставний відвід колегії суддів у даній справі, представник позивача намагається штучно затягнути судовий процес та продовжити строк розгляду даної справи.

Також суд вважає за необхідне вказати на те, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.89 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що обставини, на які посилається позивач, свідчать про завідомо безпідставний та надуманий відвід, спрямований на затягування судового процесу в розумінні п. 1 ч. 2 ст. 45 КАС України, тобто є зловживанням позивачем своїми процесуальними правами.

Таким чином, враховуючи наведене вище, заява представника Приватного акціонерного товариства "Авдіївський коксохімічний завод" про відвід судді Ключковича В.Ю. підлягає залишенню без розгляду на підставі ч. 3 ст. 45 КАС України.

Керуючись статтями 36, 39, 40, 45, 243, 248, 310, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В

Визнати зловживанням процесуальними правами та такими, що суперечать завданню адміністративного судочинства дії представника Приватного акціонерного товариства "Авдіївський коксохімічний завод" по заявленню завідомо безпідставного відводу судді Ключковичу В.Ю. в адміністративній справі за позовом Приватного акціонерного товариства "Авдіївський коксохімічний завод" до Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі, третя особа - Міністерство економічного розвитку і торгівлі України про визнання протиправним, скасування рішення.

Заяву Приватного акціонерного товариства "Авдіївський коксохімічний завод" про відвід судді Ключковича В.Ю.- залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддяО.А. Губська

СуддяВ.Ю. Ключкович

СуддяО.О. Беспалов

Повний текст ухвали складено 27 вересня 2018 року.