Справа № 826/12811/18
Суддя: Кузьменко А.І.
Дата ухвалення: 2018-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження

01 жовтня 2018 року № 826/12811/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Кузьменко А.І., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_2
до Державної установи «Київський слідчий ізолятор», Державної установи «Мелітопольська установа виконання покарань (№144)»
про визнання протиправними та скасування постанов про накладення стягнення

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_2) звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної установи «Київський слідчий ізолятор», Державної установи «Мелітопольська установа виконання покарань (№144)», в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення стягнення на ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1) від 12 березня 2018 року у вигляді догани, прийнятої Державною установою «Київський слідчий ізолятор» ();

- визнати протиправними (в тому числі необґрунтованими та прийняти з порушеннями процедури розгляду та прийняття) та скасувати наступні постанови про накладення стягнення на ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1), прийняті Державною установою «Мелітопольська установа виконання покарань (№144)» ():

- від 13 листопада 2017 року за фактом використання жаргонних слів;

- від 27 листопада 2017 року за фактом зберігання половини леза;

- від 09 січня 2018 року за фактом невиходу на ранкову зарядку;

- від 15 січня 2018 року за фактом невідвідування лазні.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 вересня 2018 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

28 вересня 2018 року представником позивача ОСОБА_1 через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва подано клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування клопотання представник позивача ОСОБА_1 послався на те, що вказана адміністративна справа №826/12811/18 має особливу важливість для позивача, оскільки її пояснення можуть вплинути на рішення суду, яке відповідно до статті 81 Кримінального кодексу України буде враховано під час розгляду питання про умовно - дострокове звільнення від відбування покарання позивача, до якого остання була засуджена рішенням апеляційного суду Харківської області у справі №2035/5763/2012.

Крім того, представник позивача послався також й на те, що, на його думку, лише позивач може пояснити сукупність, причини та наслідки стягнень, які накладені на неї відповідачами.

Також, представник позивача зазначив, що позивач має намір викликати у якості свідків в межах розгляду даної адміністративної справи осіб, які приймали участь у прийнятті оскаржуваних рішень, оскільки відповідно до документів їхні рапорти та прийняті рішення містять розбіжності, а факти важливі для розгляду справи можуть бути встановлені шляхом їх допиту судом.

Розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

У відповідності до пункту 20 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Пунктом 10 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності, а частиною 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При цьому, згідно з положеннями частини 4 статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеn v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСІІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, Окружний адміністративний суд міста Києва вважає за доцільне зазначити, що під час вирішення питання про відкриття провадження в даній адміністративній справі, судом вже вирішувалось клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та за наслідками його розгляду суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення.

З урахуванням вищевикладеного та враховуючи, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання, а також й те, що на теперішній час в матеріалах справи відсутні рапорти, на які посилається представник позивача в обгрунтування своєї позиції щодо розбіжності змісту рапорту зі змістом оскаржуваних постанов, що унеможливлює суд встановити необхідність допиту у якості свідків осіб, якими було складено будь - які рапорти, тобто не доведено, що для необхідності захисту прав позивача необхідно проводити розгляд даної адміністративної справи про оскарження постанови про накладення стягнення за правилами загального позовного провадження, та приймаючи до уваги, що спірні правовідносини не зумовлюють необхідність такого розгляду, інших достатніх причин, з яких вбачається необхідність проведення підготовчого засідання та в подальшому розгляду справи за правилами загального позовного провадження представником позивача не наведено, а бажання сторони викласти свої аргументи, які висловлені в письмових та додаткових поясненнях не зумовлюють необхідність проведення підготовчого засідання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника позивача та розгляду справи за правилами загального провадження.

Керуючись частиною 4 статті 260, 241 - 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.І. Кузьменко