Справа № 804/8124/17
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2018-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2018 року Справа № 804/8124/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
розглянувши у м. Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу «Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) № 19 «Калинка» Камянської міської ради про застосування заходів реагування, -
01 грудня 2017 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до Комунального закладу «Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) № 19 «Калинка» Камянської міської ради про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) обєкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, місто Камянське, пр. Ювілейний, 37 до повного усунення порушень шляхом заборони експлуатації та зобовязання зупинити експлуатацію вищезазначеного обєкта.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що Комунальним закладом «Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) № 19 «Калинка» Камянської міської ради допущені порушення пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які викладені в акті перевірки від 17.11.2017 року № 295. Зазначені порушення у добровільному порядку відповідачем не усунуті, у звязку із чим, подальша експлуатація будівлі Комунального закладу «Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) № 19 «Калинка» Камянської міської ради із вказаними порушеннями пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоровю людей, а тому є негайна потреба у вжитті заходів реагування шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) вказаних обєктів до повного усунення порушень.
Ухвалою суду від 04.12.2017 року у відповідності до норм статті 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України у справі відкрито скорочене провадження та запропоновано відповідачу у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали надати до суду письмові заперечення проти позову разом із письмовими доказами на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються такі заперечення, або письмову заяву про визнання позову.
На підставі ухвали суду від 04.12.2017 року Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області відстрочено сплату судового збору до ухвалення судового рішення по суті позовних вимог у справі №804/8124/17.
Позивач про відкриття скороченого провадження за цим адміністративним позовом був повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою про вручення відправлення, яке міститься в матеріалах справи.
Законом України від 03.10.2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», що набув чинності з 15.12.2017 року, Кодекс адміністративного судочинства України викладено в новій редакції.
Пунктом 10 Розділу «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII) передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Вказаними змінами не передбачалась можливість розгляду справи у порядку скороченого провадження, натомість, запроваджено новий порядок позовного провадження, а саме, за правилами загального позовного провадження та за правилами спрощеного позовного провадження.
Згідно з частиною 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції від 15.12.2017 року), за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Визначивши категорію справ, які можуть розглядатися у порядку спрощеного позовного провадження, суддя дійшов висновку про те, що дана справа не відноситься до справ, які можуть розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження, а тому суд вважає за необхідне розглянути справу у порядку спрощеного провадження.
Згідно з частинами 1, 2 статті 261 Кодексу адміністративного судочинства України, відзив подається протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У відповідності до частин 5, 8 статті 261 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Згідно з ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки (п. 1 ч. 3 ст. 205 КАС України).
Відповідно до ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не зявилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи вищезазначене та відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ухвалив розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними матеріалами.
Відповідно до ч. 1 ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України, датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошене повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для задоволення адміністративного позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що в період з 14.11.2017 року по 17.11.2017 року інспектором ДПРЧ-8 1-ДПРЗ Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області ОСОБА_2 підставі наказу від 02.10.2017 року № 7 та посвідчення на перевірку від 10.11.2017 року № 369 здійснено позапланову перевірку додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки територій, будівлі Комунального закладу «Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) № 19 «Калинка» Камянської міської ради за адресою: Дніпропетровська область, місто Камянське, пр. Ювілейний, 37, за результатами якої складено акт від 17.11.2017 року №295.
Так, згідно висновків акту від 17.11.2017 року №295 в ході перевірки було встановлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, а саме:
1) не обладнано приміщення закладу системами протипожежного захисту відповідно Держаних будівельних норм України «Системи протипожежного захисту» (далі - ДБН В. 2.5-56:2014), а саме: системою пожежної сигналізації, та системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням (п. 7.2. таблиці А. 1 Додатку А, п. 4 таблиці Б.1 Додатку Б ДБН В. 2.5-56:2014);
2) не виконано захист будівель, розташованих на території закладу, зовнішньою установкою від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до національних стандартів України «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавко захисту будівель і споруд» ДСТУ Б В. 2.5-38:2008 (п. 15. Додатку А ДСТУ Б В. 2.5-38:2008);
3) не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту органів дихання від вражаючих факторів, в зоні ураження яких знаходяться об'єкт;
4) завідувачем не пройдено навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки (пожежно-технічний мінімум);
5) не проведено перевірку стану вогнезахисного покриву (просочення) дерев'яних конструкцій горища зі складанням акту перевірки технічного стану вогнезахисного покриву (просочення);
6) не надано акти виконаних робіт по схованому прокладанню електропроводки під підвісною стелею на 2-му поверсі закладу та будівлі харчблоку;
7) розетки та перемикачі в приміщеннях закладу, харчблоку та пральні встановлено на горючу основу;
8) дозволяється влаштування на експлуатація тимчасової електромережі в кабінеті методиста на 2-му поверсі;
9) дозволяється захаращення 2-их евакуаційних виходів з кожного дитячого осередку;
10) не пофарбовано зовнішні стаціонарні пожежні сходи;
11) дозволяється закладення приямків віконних прорізів підвального поверху;
12) Не доукомплектованоприміщеннязакладупервинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками, ящиком з піском, бочкою з водою. покривалом з негорючого теплоізоляційного матеріалу);
13) для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння не встановлено вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цветасигнальньїе и знаки безопасности». Знаки повинні бути розміщені на видимих місцях на висоті 2-2,5 м від рівня підлоги як усередині, так і поза приміщеннями (за потреби);
14) розміщення газових приладів в приміщеннях закладу не відповідає вимогам Державних будівельних норм України «Інженерне обладнання будинків і споруд. Зовнішні мережі і споруди. Газопостачання» ДБН В. 2.5-20-2001, а саме: допускається улаштування газових плит в приміщеннях харчблоку (п. 6.54. ДБН В. 2.5-20-2001);
15) не переглянуто план (схему) евакуації людей на випадок пожежі;
16) дозволяється застосування у реконструкції закладу матеріалів та речовин без наявних показників щодо пожежної безпеки. Зовнішня поверхня облицювання зовнішніх стін будівлі повинна виконуватися відповідно до вимог Державних будівельних норм України «Пожежна безпека об'єктів будівництва. Загальні вимоги» (п. 5.6 ДБН В. 1.1-7:2016);
17) не забезпечено будівлю закладу, що реконструюється, первинними засобами пожежогасіння з розрахунку: на 200 кв. м. площі підлоги - один вогнегасник (якщо площа поверху менша за 200 м - два вогнегасники на поверх), бочка з водою, ящик з піском; на кожні 20 м довжини риштовання (на поверхах) - один вогнегасник (але не менше двох на поверсі), а на кожні 100 м довжини риштовання бочка з водою; на 200 кв. м. площі покриття з утеплювачем та покрівлями з горючих матеріалів груп горючості ГЗ, Г4 - один вогнегасник, бочка з водою, ящик з піском. Вказані місця повинні оснащуватись вогнегасниками водяними або водопійними місткістю 10 кг або порошковими місткістю не менше 5 кг згідно з ДСТУ 3675-98 «Пожежна техніка. Вогнегасники переносні. Загальні технічні вимоги та методи випробувань». Місткість бочок з водою повинна бути не менше 0,2 куб. м. кожна, ящиків з піском - не менше 0,1 м кожний, з їх комплектуванням інвентарем (відрами місткістю не менше 0,008 куб. м., совковими лопатами);
18) не призначено наказом відповідальних за пожежну безпеку осіб за будівельно-монтажні роботи, від замовника і генпідрядної (підрядної) організації по об'єкту в цілому і по окремих ділянках;
19) не забезпечено відповідальною за пожежну безпеку особою за будівельно-монтажними роботами:проведення з працюючими на будівництві інструктажів та перевірки знань з питань пожежної безпеки;проведення вогневих та інших пожежонебезпечних робіт, порядок прибирання, вивезення, утилізації горючих будівельних відходів;здійснювання заходів щодо забезпечення об'єктів засобами зв'язку, протипожежним водопостачанням, знаками пожежної безпеки, а також первинними засобами пожежогасіння; Утриманняусправномустанітапостійній готовностідозастосуванняпервиннізасоби пожежогасіння; не допускати ведення будівельно-монтажних робіт, якщо відсутнє протипожежне водопостачання;
20) відсутній інформаційно-довідковий куточок зпитань цивільного захисту.
Примірник акту перевірки № 295 від 17.11.2017 року отримав завідувач ОСОБА_3, про що свідчить її особистий підпис. Жодних зауважень або заперечень до ОСОБА_3 перевірки до Головного управління не надходило.
З огляду на наявність вищевказаних порушень, на думку позивача, подальша експлуатація будівлі Комунального закладу «Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) №19 «Калинка» Камянської міської ради із виявленими порушеннями пожежної та техногенної безпеки створює загрозу життю і здоров'ю людей, в тому числі як працюючого персоналу, так й іншим громадянам, дітям, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі.
Спірні правовідносини врегульовано нормами Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 року №5403-VI та Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 року №877-V (далі Закон України № 877-V).
Статтею 1 Закону України № 877-V закріплено, що державний нагляд (контроль) визначено як діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до статті 4 Закону України № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Згідно зі статтею 1 Кодексу цивільного захисту України, даний правовий акт регулює відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
За приписами статей 64, 65 та 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та планових перевірок відповідно до закону. Такий нагляд уповноважений здійснювати і позивач у справі - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.
Згідно з пунктом 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежно-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Частиною 1 статті 68 Кодексу цивільного захисту України визначено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.
В силу приписів частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежно-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійсню є державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту.
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки субєктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних обєктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, субєктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
З аналізу викладених положень слідує, що орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.
Згідно з п.п. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04.02.2013 №3, Головне управління, відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб'єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
З аналізу наведених норм вбачається, що адміністративний суд, у разі наявності обґрунтованих підстав вважати, що виявлені органом державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей і не були усунуті суб'єктом господарювання, має ухвалити постанову про вжиття відповідних заходів реагування, в тому числі шляхом повного зупинення експлуатації приміщення за призначенням.
Судом встановлено, що станом на дату розгляду справи в суді відповідачем не надано до суду жодних доказів усунення виявлених порушень у сфері техногенної, пожежної безпеки та цивільного захисту, які зафіксовані в акті перевірки № 295 від 17.11.2017 року, та створюють загрозу життю та здоров'ю людей. При цьому, судом також враховано той факт, що при складенні акту перевірки у Комунального закладу «Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) № 19 «Калинка» Камянської міської ради були відсутні будь-які зауваження або заперечення по встановлених позивачем порушеннях.
Таким чином, суд погоджується з позицією позивача, що подальша експлуатація Комунального закладу «Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) № 19 «Калинка» Камянської міської ради із порушеннями пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту створює загрозу життю та здоров'ю людей, як працюючого персоналу, так й іншим громадянам, дітям, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі в разі її виникнення.
Відтак, заявлені позовні вимоги про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду у вигляді повного зупинення експлуатації обєктів, підлягають задоволенню в повному обсязі.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд зазначає, що при зверненні до суду з цим позовом позивачу сплата судового збору була відстрочена, у звязку з чим, у відповідності до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, з позивача необхідно стягнути 1600,00 грн. витрат зі сплати судового збору в дохід Державного бюджету України.
Керуючись статтями 9, 73-78, 90, 139, 205, 241-246Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Стягнути з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на користь Державного бюджету України судовий збір в розмірі 1600,00 грн. (одна тисяча шістсот гривень нуль копійок).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_1