Справа № 826/6817/17
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2018-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

27 вересня 2018 року № 826/6817/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Київської міської ради, третя особа - Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якій просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Відповідача - суб'єкта владних повноважень у особі Київської міської ради (код:22883141, розташованого за адресою:01044, вул. Хрещатик,36, місто Київ) в частині фактичного не надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з цільовим призначенням під будівництво житлового будинку, яка розташована на АДРЕСА_1.

- зобов'язати Відповідача - суб'єкта владних повноважень у особі Київської міської ради (код:22883141, розташованого за адресою:01044, вул. Хрещатик,36, місто Київ) винести на розгляд сесії Київської міської ради розгляд клопотання Позивача від 3 квітня 2017 року про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з цільовим призначенням під будівництво житлового будинку, яка розташована на АДРЕСА_1.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 вказує, що Відповідачем необґрунтовано відмовлено у задоволенні клопотання на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з цільовим призначенням під будівництво житлового будинку, яка розташована на АДРЕСА_1, передбаченому ст.118 Земельного кодексу України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.06.2017 року відкрито провадження в адміністративній справі №826/6817/17, (далі - справа), призначено судове засідання на 14.09.2017 року.

У судовому засіданні 14.09.2017 року суд оголосив перерву до 09.11.2017 року, у зв'язку з залучення до справи у якості третьої особи без самостійних вимог Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської ради (Київської міської державної адміністрації).

У судовому засіданні 09 листопада 2017 року суд оголосив про відкладення розгляду справи до , у зв'язку з неявкою позивача.

01.02.2017 року судове засідання відкладено до 15.03.2018 року.

У судове засідання 15 березня 2018 року позивач не прибув, разом з тим завчасно подав клопотання про розгляд справи без його участі.

Представник відповідача заперечив проти задоволення позову з підстав викладених у відзиві на позовну заяву. Зокрема, заперечення позивача проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 обґрунтовані тим, що подане позивачем клопотання не відповідало вимогам Земельного кодексу України та Тимчасового порядку передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в м. Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.02.2013 №63/9120. Окрім того, відповідач зазначив що доводи позивача про порушення відповідачем процедури та порядку розгляду його звернень є безпідставними і звернення останнього були розглянуті належним чином.

На підставі ч.1 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України суд ухвалив здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного провадження.

Додатково суд зазначає, що 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України.

Оцінивши у порядку спрощеного провадження подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення сторін, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Фізична особа - ОСОБА_1 3 квітня 2017 року звернувся до Київської міської ради з клопотанням, в порядку ст.118 Земельного кодексу України, про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з цільовим призначенням під будівництво і обслуговування житлового будинку у орієнтованому розмірі 0,10 гектари, яка розташована на АДРЕСА_1.

На виконання доручення Київської міської ради від 04.04.2017 №08/І-3661 Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської ради (Київської міської державної адміністрації) розглянуто вищевказане клопотання та надано відповідь від 11.05.2017 №057021-08/І-3661/5141.

В зазначеному листі позивача повідомлено, що відповідно до рішень Київської міської ради від 12.07.2007 №1072/1733 спірна земельна ділянка надана в оренду Національній спілці художників України.

Суд, визначаючись щодо заявлених вимог по суті, виходить з того, що правовідносини сторін врегульовані положеннями Земельного кодексу України, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, який, зокрема, визначає порядок та підстави набуття громадянами права власності на земельні ділянки комунальної власності, підстави надання згоди чи відмови у наданні згоди на розроблення проекту землеустрою земельної ділянки.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 116 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Згідно з ч. 6 ст. 118 ЗК України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Частиною 7 ст. 118 ЗК України визначено, що відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об'єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб'єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

Відповідно до ч. 8 та 9 ст. 118 ЗК України, проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки погоджується в порядку, встановленому статтею 186 1 цього Кодексу.

Частиною першою статті 122 Земельного кодексу України передбачено, що сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.

Згідно з частиною другою статті 123 Земельного кодексу України особа, зацікавлена в одержанні у користування земельної ділянки із земель державної або комунальної власності за проектом землеустрою щодо її відведення, звертається з клопотанням про надання дозволу на його розробку до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, які відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, передають у власність або користування такі земельні ділянки.

У клопотанні зазначаються орієнтовний розмір земельної ділянки та її цільове призначення. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування та розмір земельної ділянки, письмова згода землекористувача, засвідчена нотаріально (у разі вилучення земельної ділянки). Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у користування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Відповідно до частини третьої статті 123 Земельного кодексу України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування в межах їх повноважень у місячний строк розглядає клопотання і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування земельної ділянки вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, а також генеральних планів населених пунктів, іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування території населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Статтею 9 ЗК України, якій кореспондують норми ч. 1 ст. 122 ЗК України визначено, що до повноважень Київської міської ради у галузі земельних відносин на їх території належить: розпорядження землями територіальної громади міста, передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу, вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Частинами 1 і 2 ст. 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймаються на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

Нормою п. 34 ч. 1 ст. 26 цього Закону визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин. Відповідно до ч. 1 ст. 21 Регламенту суб'єктами подання проектів рішень виступають Київський міський голова, заступник міського голови - секретар Київради, депутати Київради, постійні та тимчасові контрольні комісії Київради, депутатські фракції, групи, виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація), загальні збори громадян в порядку, визначеному законодавством, Статутом територіальної громади міста Києва та цим Регламентом.

Відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 4 Регламенту Київський міський голова забезпечує підготовку на розгляд Київради проектів програм соціально-економічного розвитку, цільових програм з інших питань самоврядування, бюджету міста Києва та звіту про його виконання, рішень Київради з інших питань, що належать до її відання.

У відповідності до норм ст. 42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідного міста.

Міський голова очолює виконавчий комітет відповідної міської ради, головує на її засіданнях.

Зокрема, міський голова: забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади; організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету; здійснює керівництво апаратом ради та її виконавчого комітету; скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради.

Відповідно до до п.1.1 Положення про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 19 грудня 2002 року №182/342, Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та згідно з законодавством забезпечує виконання повноважень Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у сфері земельних відносин, є підзвітним та підконтрольним Київській міській раді та виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації), безпосередньо підпорядковується Київському міському голові, а з питань управління землями державної власності, розпорядження якими здійснює виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) - виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації).

Департамент у межах своєї компетенції здійснює управління землями комунальної власності територіальної громади міста Києва, землями державної власності в межах міста Києва, розпорядником яких є виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) (далі - землі державної власності в межах міста Києва), забезпечує проведення в місті земельної реформи, раціональне використання та охорону цих земель на території міста.

Підпунктами 2.1, 2.3 пункту 2 Положення передбачено, що основними завданнями Департаменту є забезпечення виконання повноважень Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у сферах управління землями комунальної власності територіальної громади міста Києва, землями державної власності в межах міста Києва, проведення земельної реформи, спрямованої на приватизацію земель у межах міста; ведення міського земельного кадастру відповідно до законодавства, моніторингу земель, здійснення землеустрою.

Згідно п. 3.11 вказаного Положення Департамент розробляє в установленому порядку проекти рішень Київської міської ради, готує та подає розпорядження Київського міського голови, розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а також подає свої висновки з питань, в тому числі, розпорядження землями в межах міста Києва, передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб.

З системного аналізу наведених правових норм вбачається, що Департамент земельних ресурсів у межах своєї компетенції здійснює управління землями комунальної власності територіальної громади міста Києва, землями державної власності в межах міста Києва та уповноважений готувати та подавати в установленому порядку проекти рішень Київської міської ради.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Порядку передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві (зі змінами, внесеними рішенням Київської міської ради від 04.03.2015 р. № 195/1060) за результатами опрацювання клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою Департамент земельних ресурсів протягом семи робочих днів з дня його отримання готує проект дозволу Київської міської ради на розроблення документації із землеустрою або проект відмови у наданні такого дозволу згідно із затвердженою рішенням Київської міської ради формою та проект відповідного висновку постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури і землекористування, які передаються на розгляд цієї комісії приймальнею Київради з земельних питань через секретаріат Київської міської ради.

У відповідності до ст. 21 розд. 7 цього Порядку громадяни, зацікавлені в одержанні земельної ділянки у межах м. Києва для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), індивідуального гаражного та дачного будівництва чи ведення садівництва, подають безпосередньо до Київської міської ради клопотання про передачу земельної ділянки у власність, а у разі наміру одержати земельну ділянку для зазначених цілей в оренду - клопотання в довільній формі про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою.

У клопотанні про передачу земельної ділянки у власність, а у разі наміру одержати земельну ділянку в оренду - у клопотанні про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, зазначаються цільове призначення ділянки, орієнтовний розмір і місце розташування земельної ділянки (далі - клопотання). У клопотанні відповідно до Закону України "Про захист персональних даних" також зазначається в довільній формі згода громадянина на обробку в ПК "Кадастр" його персональних даних, зазначених у клопотанні та доданих до нього документах.

До клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою, зокрема, додаються:

- викопіювання з кадастрової карти (плану) або інші графічні матеріали у масштабі не менше 1:2000, на яких зазначено бажане місце розташування та розмір земельної ділянки, а саме: витяг з міського земельного кадастру та витяг з містобудівного кадастру;

- копія реєстраційного номера облікової картки платника податку (крім громадян України, які через свої релігійні або інші переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податку (ідентифікаційного номера), офіційно повідомили про це відповідні органи державної влади та мають відмітку в паспорті громадянина України); копія паспорта громадянина;

- довіреність або засвідчена в установленому порядку її копія, на підставі якої інтереси заявника (громадянина) представляє його уповноважена особа (у разі якщо клопотання подається представником).

Секретаріат Київської міської ради разом з дорученням (резолюцією) Київського міського голови або заступника міського голови - секретаря Київради у день надходження клопотання або протягом наступного робочого дня надсилає його через приймальню Київради з земельних питань для опрацювання до Департаменту земельних ресурсів.

У разі невідповідності клопотання та складу доданих до нього документів вимогам цього Порядку клопотання по суті не розглядається Департаментом земельних ресурсів, про що громадянин інформується відповідним листом протягом семи робочих днів з дня надходження клопотання з секретаріату Київської міської ради.

В іншому випадку з метою визначення відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації Департамент земельних ресурсів надсилає клопотання з доданими до нього документами до Департаменту містобудування та архітектури, який у триденний термін надає Департаменту земельних ресурсів висновок щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації або ситуації та наявним містобудівним умовам і обмеженням, що мають бути враховані при розробленні документації із землеустрою.

Департамент земельних ресурсів за результатами опрацювання клопотання та висновку Департаменту містобудування та архітектури готує проект рішення Київської міської ради про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою або проект відмови у наданні такого дозволу, який приймається Київською міською радою в порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради, та у строки, встановлені законодавством.

З системного аналізу викладеного вбачається, що передумовою розгляду Київською міською радою проекту рішення про надання дозволу на розроблення відповідної документації, є наступна послідовність подій: 1) розгляд клопотання Департаментом містобудування та архітектури; 2) надсилання Департаментом містобудування і архітектури до Департаменту земельних ресурсів висновку щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації; 3) розробка Департаментом земельних ресурсів проекту рішення Київської міської ради про надання дозволу на розроблення відповідної документації; 4) розгляд Київською міською радою проекту в порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради у строк, встановлений законодавством.

Наведений порядок надання Київською міською радою дозволу на розроблення документації із землеустрою є чинним та таким, що не відповідає вимогам нормативно-правових актів вищої сили, не визнавався.

Як зазначено вище, позивачем заявлено позов про визнання протиправною бездіяльності щодо не винесення рішення за клопотанням позивача, визнання протиправною бездіяльності щодо не надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки ; зобов'язання винести на розгляд сесії Київської міської ради клопотання позивач про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Проте, з вказаних вище норм законодавства суб'єктом подання проектів рішень для винесення на сесії Київради з питань надання дозволу (відмови у наданні) на розробку проектів землеустрою є Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації.

Як зазначено вище, листом від 11.05.2017 №057027-08/I-3661/5141 Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), фактично повідомив про відсутність підстав для надання дозволу на розробку проекту землеустрою.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для відмови у надання дозволу на розроблення проектної документації слугувало те, що вищевказана земельна ділянка передана в оренду для будівництва та експлуатації житлових будинків.

Так, рішенням Київської міської ради від 12.07.2007 №1072/1733 спірна земельна ділянка передана Національній спілці художників України в оренду для будівництва та експлуатації житлових будинків з вбудованими творчими майстернями та підземним паркінгом на АДРЕСА_1.

Суд не погоджується з позицією позивача щодо того, що зі здійсненого ним візуального огляду земельна ділянка, розташована на АДРЕСА_1, в даний час вказана земельна ділянка залишається незайманою та не використаною за цільовим призначенням, з огляду на наступне.

Матеріалами справи, зокрема, Інформації з Державного земельного кадастру, підтверджується, що земельна ділянка за кадастровим номером :85:154:0001 сформована та перебуває у користуванні Національної спілки художників України.

Окрім того, незважаючи на те, що позивач не погоджується з діями Департаменту земельних ресурсів, ОСОБА_1 не оскаржив дії та рішення третьої особи, прийнятих останнім за результатами опрацювання його клопотання. Водночас, виходячи з предмету позову - допущення протиправної бездіяльності та дій КМР при розгляді клопотання позивача, суд позбавлений можливості перевірити відповідність рішення Департаменту земельних ресурсів на відповідність вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, позаяк дії останнього позивач не визначив предметом розгляду даної адміністративної справи, й Департамент земельних ресурсів залучено до участі у справі в якості третьої особи саме судом за клопотанням представника відповідача.

З'ясовуючи наявність протиправних дій та бездіяльності Київської міської ради, суд виходив з наступного.

Відповідно до частини першої статті 4 Європейської хартії місцевого самоврядування від 15.01.1985, ратифікованої Україною 15.07.1997, органи місцевого самоврядування в межах закону мають повне право вільно вирішувати будь-яке питання, яке не вилучене із сфери їхньої компетенції і вирішення якого не доручене жодному іншому органу.

Згідно з пунктом 34 частини першої статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання регулювання земельних відносин відповідно до закону.

Порядок діяльності Київради, її органів, секретаріату Київради та його посадових осіб, депутатів Київради, порядок скликання сесій та призначення пленарних засідань Київради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття Київрадою рішень, порядок формування і організації роботи постійних та тимчасових контрольних комісій, а також участі депутатських фракцій у роботі Київради встановлений Регламентом Київської міської ради, затвердженим рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 № 579/579 (далі - Регламент).

Згідно з частиною четвертою статті 25 Регламенту пленарні засідання Київради проводяться не рідше одного разу на місяць, як правило, в четвер. Розпорядження про проведення пленарного засідання доводиться до відома депутатів Київради і територіальної громади міста Києва шляхом публікації на офіційному веб-сайті Київради (www.kmr.gov.ua) не пізніше ніж за десять днів до дня пленарного засідання, а інформація про час і місце його проведення, проект порядку денного пленарного засідання і скан-копії оригіналів проектів рішень та інших документів, що мають розглядатись на відповідному пленарному засіданні, - шляхом публікації на офіційному веб-сайті Київради (www.kmr.gov.ua) не пізніше ніж за сім днів до дня пленарного засідання. У виняткових випадках, що потребують термінового рішення Київради, розпорядження про проведення пленарного засідання, інформація про час і місце його проведення, проект порядку денного пленарного засідання і скан-копії оригіналів проектів рішень та інших документів, що мають розглядатись на відповідному пленарному засіданні, доводяться до відома депутатів Київради і територіальної громади міста Києва шляхом публікації на офіційному веб-сайті Київради (www.kmr.gov.ua) не пізніше ніж за день до відповідного пленарного засідання.

Відповідно до частини першої статті 26 Регламенту суб'єктами подання проектів рішень виступають Київський міський голова, депутати Київради, заступник міського голови - секретар Київради, постійні комісії Київради, виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація), загальні збори громадян в порядку, визначеному законодавством та цим Регламентом, а також члени територіальної громади міста Києва в порядку місцевої ініціативи відповідно до вимог, передбачених законодавством та цим Регламентом.

Частиною восьмою статті 30 Регламенту передбачено, що у разі підтримання проекту рішення профільна постійна комісія протягом семи днів з моменту прийняття відповідного висновку направляє проект рішення разом із відповідними зауваженнями та рекомендаціями (у разі наявності) для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київради.

Відповідно до частини першої статті 31 Регламенту управління правового забезпечення діяльності Київради протягом чотирнадцяти днів з дня отримання оригіналу проекту рішення від профільної постійної комісії чи суб'єкта подання (у випадках, передбачених частинами десятою - одинадцятою статті 30 цього Регламенту) за результатами опрацювання проекту рішення: 1) погоджує проект рішення Київради та підписує його; 2) погоджує проект рішення Київради з наданням письмових рекомендацій; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви управління поряд із підписом начальника управління ставиться відмітка "з рекомендаціями"; 3) надає правовий висновок щодо невідповідності проекту рішення чи його окремих положень вимогам законодавства; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви управління поряд із підписом начальника управління ставиться відмітка "правовий висновок".

Згідно з частинами першою та шостою статті 32 Регламенту управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради не пізніше ніж за три дні до дня засідання Президії Київради систематизує всі направлені проекти рішень, що були розглянуті з дотриманням вимог статей 30 - 31 цього Регламенту, формує та подає заступнику міського голови - секретарю Київради попередній проект порядку денного пленарного засідання Київради.

Розпорядження про проведення пленарного засідання, інформація про час і місце його проведення, проект порядку денного пленарного засідання, а також скан-копії оригіналів проектів рішень та інших документів, що мають розглядатись на відповідному пленарному засіданні, надсилаються управлінням організаційного та документального забезпечення діяльності Київради не пізніше ніж за сім днів до дня проведення пленарного засідання на електронну пошту депутатів Київради, а за письмовою заявою депутата Київради надаються йому у той же строк у паперовому вигляді.

Враховуючи викладене та те, що Департаментом земельних ресурсів не приймались жодних проектів рішень за результатом розгляду клопотання позивача від 03.04.2017, суд дійшов висновку, що саме Київською міською радою не було допущено протиправної бездіяльності та дій під час розгляду наведеного звернення.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог у цій частині.

Окрім того, оскільки судом не встановлено протиправності дій/бездіяльності саме Київської міської ради в частині розгляду клопотання позивача, вимоги про зобов'язання КМР винести на найближчому пленарному засіданні сесії та розглянути клопотання від ОСОБА_1 від 03.04.2017 про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з цільовим призначенням під будівництво і обслуговування житлового будинку , яка розташована на АДРЕСА_1 - є похідною та задоволенню не підлягає.

Відтак, враховуючи відсутність проекту рішення Київської міської ради про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою, а також виходячи зі змісту позовних вимог, суд не вбачає підстав для задоволення позову.

Частиною другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновків про відмову в задоволенні позовних вимог.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується нормами частини першої статті 139 КАС України, згідно з якою відшкодуванню або оплаті підлягають витрати позивача, який не є суб'єктом владних повноважень лише при задоволенні адміністративного позову.

Зважаючи на те, що суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог, підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат також відсутні.

Керуючись положеннями статей 2, 7, 9, 11, 44, 72-78, 79, 194, 241-246, 250, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1, місце реєстрації: АДРЕСА_2) відмовити.

Підстави для відшкодування судових витрат відсутні.

Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ч. 1 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України. апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.І. Келеберда