Справа № 2340/3947/18
Суддя: Л.В. Трофімова
Дата ухвалення: 2018-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 вересня 2018 року справа № 2340/3947/18

м. Черкаси

Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали адміністративного позову у справі № 2340/3947/18

за позовом Черкаська міська громадська організація «Всеукраїнська громадська організація інвалідів «Союз Чорнобиль України»

до виконавчий комітет Черкаської міської ради,

третя особа: Департамент соціальної політики Черкаської міської ради

про визнання протиправним та скасування протоколу, прийнято ухвалу.

27.09.2018 Черкаська міська громадська організація «Всеукраїнська громадська організація інвалідів «Союз Чорнобиль України», звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до виконавчий комітет Черкаської міської ради, третя особа: Департамент соціальної політики Черкаської міської ради, просить:

- визнати протиправним та скасувати протокол № 4 від 21.05.2018 засідання комісії для визначення громадських організацій м. Черкаси, яким може надаватися фінансова підтримка за рахунок коштів міського бюджету в частині відмови у наданні фінансової підтримки Черкаській міській громадській організації «Всеукраїнська громадська організація інвалідів «Союз Чорнобиль України».

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом. Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків з огляду на таке.

Згідно пункту 4 та пункту 5 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Відповідно до частини 9 статті 160 КАС України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Позивачем у обґрунтування позовних вимог у тексті позовної заяви не зазначено: з якого бюджету (державного чи місцевого) повинно здійснюватися фінансування Черкаської міської громадської організації «Всеукраїнська громадська організація інвалідів «Союз Чорнобиль України»; коли саме і стосовно чого позивач звертався до Виконавчого комітету Черкаської міської ради. Також, позивачем на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги не надано засвідчених у встановленому порядку копій звернення до Виконавчого комітету Черкаської міської ради та / або до якої відповідної комісії.

Стосовно листів від 29.05.2018 № 4145/285/01-10 Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради та від 15.06.2018 № 4335-2 Виконавчого комітету Черкаської міської ради необхідно зазначити, що листи не мають обов'язкового характеру і не набувають статусу рішення у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, внаслідок чого не можуть бути оскаржені в адміністративному суді у порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Позивач у позовній заяві просить визнати протиправним та скасувати протокол № 4 від 21.05.2018, проте не зазначає, чи оскаржує позивач зазначений протокол як акт індивідуальної дії чи як нормативно-правовий акт, у якій саме частині з огляду на фіксацію відомостей щодо прав та інтересів третіх осіб.

Суд зазначає, що відповідно до статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Актом державного чи іншого органу є юридична форма рішень органів – офіційний письмовий документ, що породжує наслідки, спрямовані на регулювання тих чи інших відносин і має обов'язковий характер для суб'єктів відносин. Рішення суб'єкта владних повноважень у контексті положень Кодексу адміністративного судочинства України необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії. Відповідно до пункту 18 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України нормативно-правовий акт – акт управління (рішення) суб'єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування. Згідно з пунктом 19 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України правові акти індивідуальної дії – рішення, що є актом одноразового застосування норм права і дію яких поширено на конкретних осіб або які стосуються конкретної ситуації, за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, скеровані окремим особам, застосовуються одноразово, після реалізації вичерпують дію. Усі рішення суб'єкта владних повноважень мають підзаконний характер, тобто повинні бути прийняті на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені законом. Протокол фіксує певні обставини та не є остаточним документом, зобов'язуючим до вчинення будь-яких дій, не породжує певних правових наслідків, його висновки не мають обов'язкового характеру для позивача.

Згідно пункту 9 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень зазначається обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача. Відповідно до офіційного тлумачення частини 1 статті 55 Конституції України, наданого у рішенні Конституційного Суду України від 25.12.1997 № 9-зп: частину 1 статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Позивачем у позовній заяві не зазначено обґрунтування порушення оскаржуваними діями прав, свобод, інтересів позивача.

Згідно з частиною 3 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України провадження у адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Натомість, у цій справі йдеться про джерела фінансування організації як позивача (позивач не зазначає про внесення до Реєстру громадських об’єднань та про звернення із заявленими витратами/пропозиціями щодо фінансової підтримки) - особи, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Відповідно до частини 3 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право. Згідно частини 3 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності. Відповідно до частини 2 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно частини 7 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі пред'явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Закон України «Про громадські об'єднання» не передбачає право громадських об'єднань на звернення до суду за захистом інтересів інших осіб, у тому числі і засновників таких об'єднань, органів державної влади, органів місцевого самоврядування. У рішенні Конституційного Суду України від 28.11.2013 № 12-рп/2013, зокрема, зазначено, що громадська організація може захищати в суді особисті немайнові та майнові права як своїх членів, так і права та охоронювані законом інтереси інших осіб, які звернулися до неї за таким захистом, лише у випадках, якщо таке повноваження передбачено у її статутних документах та якщо відповідний закон визначає право громадської організації звертатися до суду за захистом прав та інтересів інших осіб.

ЄСПЛ у справах за участю громадських організацій, зазначає, що у випадках коли предметом розгляду є у значній мірі захист спільних інтересів, «спір», порушений асоціацією, має розглядатись в контексті статті 6 § 1 Конвенції (справа L'Erabliиre A.S.B.L. проти Бельгії від 24.02.2009, справа Collectif national d'information et d'opposition а l'usine Melox - Collectif Stop Melox et Mox проти Франції від 28.03.2006 №75218/01).

Фінансову підтримку громадських об’єднань для виконання (реалізації) програм (проектів, заходів) отримують за результатами конкурсу, що проводиться відповідно до вимог постанови КМУ № № 1049 від 12.10.2011 «Про затвердження Порядку проведення конкурсу з визначення програм (проектів, заходів), розроблених інститутами громадянського суспільства, для виконання (реалізації) яких надається фінансова підтримка». Позивачем не зазначено про надання документів для участі у конкурсі та не вказано про яке порушене право позивача та/або в інтересах яких конкретно осіб у позові йдеться.

Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» (частина 4 статті 59 акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування) передбачено: рішення сільської, селищної, міської ради у п'ятиденний строк з моменту його прийняття може бути зупинено сільським, селищним, міським головою і внесено на повторний розгляд відповідної ради із обґрунтуванням зауважень. Рада зобов'язана у двотижневий строк повторно розглянути рішення. Якщо рада відхилила зауваження сільського, селищного, міського голови і підтвердила попереднє рішення двома третинами депутатів від загального складу ради, воно набирає чинності. Відповідно до статті 26 Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключна компетенція сільських, селищних, міських рад передбачає: виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: утворення і ліквідація постійних та інших комісій ради, затвердження та зміна їх складу, обрання голів комісій.

Згідно статті 6 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України. Натомість, якщо у діях службових осіб комісії для визначення громадських організацій м. Черкаси, яким може надаватися фінансова підтримка за рахунок коштів міського бюджету Черкаської міської ради позивач якщо вбачає ознаки складу злочину, передбаченого частиною 1 статті 366 Кримінального кодексу України (службове підроблення), то має надати відповідні відомості щодо кримінального провадження.

Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (далі – Закон № 3674) передбачено (стаття 9), що суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Кодексом адміністративного судочинства України встановлено (частина 3 статті 161), що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно статті 4 Закону № 3674 за подання до адміністративного суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2018 становить 1762 гривні.

Позовна заява містить вимогу немайнового характеру. Враховуючи зазначене, судовий збір за подання даної позовної заяви становить 1762 грн. Натомість, позивачем не надано докази про сплату судового збору. Позивачу необхідно надати докази сплати судового збору позовну вимогу немайнового характеру та / або навести обґрунтування з огляду на пункт 23 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України. Належними реквізитами для сплати судового збору є: отримувач коштів - 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38031150; банк отримувача - Казначейство України; код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - 4028; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Черкаський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.160, ст.161 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 5, 8, 160, 168, 169, 241, 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом Черкаська міська громадська організація «Всеукраїнська громадська організація інвалідів «Союз Чорнобиль України» до виконавчий комітет Черкаської міської ради, третя особа: Департамент соціальної політики Черкаської міської ради про визнання протиправним та скасування протоколу, залишити без руху.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом:

- надання нової редакції позовної заяви із зазначенням: обґрунтування порушення оскаржуваними діями прав, інтересів позивача; приведенням позовних вимог у відповідність статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України;

- визначенням повноважень на звернення до суду;

- надання доказів на підтвердження обґрунтування порушення прав позивача;

- надання доказів сплати судового збору за подання даної позовної заяви.

Надати позивачеві для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви десять днів з моменту отримання копії даної ухвали.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Суддя Л.В. Трофімова