Справа № 826/15046/16
Суддя: Катющенко В.П.
Дата ухвалення: 2018-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

26 вересня 2018 року № 826/15046/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Катющенка В.П., суддів: Кармазіна О.А., Скочок Т.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до треті особи проДержавної архітектурно-будівельної інспекції України Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Товариство з обмеженою відповідальністю «РДС-Еліт», ОСОБА_2 визнання протиправними та скасування припису та постанови

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - Позивач, ОСОБА_1) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі по тексту - Відповідач; Інспекція), треті особи: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Товариство з обмеженою відповідальністю «РДС-Еліт», ОСОБА_2, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати припис Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 06 вересня 2016 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт;

- визнати незаконною та скасувати постанову про адміністративне правопорушення №114 від 20 вересня 2016 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві ОСОБА_3 про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що перевірка з дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил проведена з чисельними порушеннями, а саме: перевірка проведена без завчасного попередження про її проведення; перевіряючими не було пред'явлено направлення на перевірку, а службове посвідчення головного інспектора №508 не містило підпису посадової особи; перевірка фактично була проведена 31.08.2016, в той час, як акт перевірки, протокол та припис були складені посадовою особою інспекції - 06.09.2016 за відсутності Позивача, що позбавило останнього права бути присутнім при оформлені її результатів та дачі відповідних письмових пояснень по суті виявлених порушень; перевірка проведена за відсутності законодавчо визначених підстав та з перевищенням визначених законом повноважень.

Щодо суті встановлених за результатом проведеної перевірки порушень Позивач вказав на те, що не є у спірних правовідносинах замовником будівництва; віднесення інспектором будівельних робіт до ІІ категорії складності базується виключено на припущеннях, позаяк інспектор з проектною документацією не знайомився та на об'єкт будівництва був не допущений. Також Позивач вказав на те, що у разі не допуску посадових осіб до перевірки складається відповідний акт, натомість у даному випадку інспектором, за наявності факту не допуску, такий акт не складався. Таким чином, за висновком Позивача факт наявності встановлених перевіркою порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності є недоведеним.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 вересня 2016 року відкрито провадження в адміністративній справі, закінчено підготовче провадження та призначено судовий розгляд справи на 08 лютого 2017 року.

У судовому засіданні 08 лютого 2017 року Позивачем подано заяву про додаткові підстави позову, у якій додатково вказав на те, що у квартирі, яка була предметом перевірки проводились поточні ремонтні роботи з облаштування житла, та скління тераси в межах цієї квартири, які не потребують додаткового погодження на їх проведення, що підтверджується експертним висновком виконаним спеціалізованою організацією на замовлення власниці перевіряємої квартири; складений за результатами проведеної перевірки акт підписаний з присутніх під час її проведення, за виключенням головного інспектора Іваніцького С.І., лише ОСОБА_4, яка зробила помітку про те, що «забудову тераси та балкону особисто не бачила».

У судовому засіданні 08 лютого 2017 року Відповідачем подано заперечення на позовну заяву, у яких Інспекція вказала на те, що перевірка була проведена у межах та у спосіб визначених законом повноважень; виявлені під час її проведення порушення Позивачем, як замовником будівництва, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил підтверджуються фотофіксацією з об'єкта перевірки. Застосування до Позивача заходів впливу у вигляді припису та постанови про накладення штрафу у повній мірі відповідає вчиненому правопорушенню у сфері містобудівної діяльності.

У судовому засіданні 08 лютого 2017 року судом оголошено перерву до 26 липня 2017 року.

У судовому засідання 26 липня 2017 року від Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшли письмові пояснення, у яких Третя особа просила суд відмовити у задоволенні позову з покликанням на те, що перевірка Позивача проведена у межах визначених законом повноважень, з дотриманням порядку та процедури її проведення.

У судовому засіданні 26 липня 2017 року судом оголошено перерву до 18 жовтня 2017 року.

26 липня 2017 року через канцелярію суду від Позивача надійшла заява з обґрунтуванням додаткових підстав позову, у яких Позивач вказав на те, що притягнення його до відповідальності відбулось без повного, всебічного та об'єктивного з'ясування обставин у справі.

18 жовтня 2017 року від ОСОБА_2 на адресу суду надійшли письмові пояснення у справі, у яких Третя особа підтримала вимоги позовної заяви та просила позов задовольнити.

Від Позивача цього ж дня також надійшли додаткові письмові пояснення у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 грудня 2017 року адміністративну справу №826/15046/16 прийнято до провадження судді Катющенка В.П. та призначено до судового розгляду колегією у складі трьох суддів у судове засідання на 31 січня 2018 року.

У зв'язку з хворобою головуючого судді, розгляд справи було відкладено на 28 березня 2018 року.

У судовому засіданні 28 березня 2018 року суд продовжив розгляд справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

31 серпня 2016 року посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здіснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, на підставі звернення ТОВ «РДС-Еліт» за дорученням Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 14 липня 2016 року №40-14100 проведено позапланову перевірку дотримання гр. ОСОБА_1, який зареєстрований в АДРЕСА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Назва та місцезнаходження об'єкту будівництва: Реконструкція квартири №50 на вул. Тургенєвській, 44 у Шевченківському районі м. Києва.

Перевірка проведена Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві ОСОБА_3 із залученням Головного спеціаліста управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_4, Головного спеціаліста відділу архітектури та будівництва управління містобудування, архітектури та землекористування Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_6, Управителя будинку на вул. Тургенєвській, 44 ТОВ «ЖИТЛО-СЕРВІС» ОСОБА_7, Екіпаж №1013 Першого батальйону 10 роти Національної поліції у м. Києві (старший екіпажу ОСОБА_8) у присутності замовника будівництва у квартирі №50 на вул. Тургенєвській, 44 у Шевченківському районі м. Києва ОСОБА_1

Перевіркою встановлено, що квартира №50 на вул. Тургенєвській, 44 у Шевченківському районі м. Києва належить на праві приватної власності гр. ОСОБА_2

Під час виїзду на місце встановлено, що у вказаній квартирі на замовлення гр. ОСОБА_1 виконуються будівельні роботи із реконструкції квартири, а саме: на 2 рівні квартири, який розташований на 20-му поверсі будинку, забудована відкрита тераса та забудований балкон, також замуровано вихід з другого рівня квартири в коридор загального користування на 20-му поверсі будинку, без документів, що надають право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Замовником будівництва не надано доступу посадовій особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві до квартири №50 на вул. Тургенєвській, 44 у Шевченківському районі м. Києва для проведення обстеження квартири на факт виконання будівельних робіт в середині квартири, чим порушено вимоги п.1 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Об'єкт будівництва відповідно до ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва» відноситься до ІІ категорії складності.

Результати перевірки оформлені актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06 вересня 2016 року.

Цього ж дня посадовою особою Департаменту відносно ОСОБА_1 складено:

протокол про адміністративне правопорушення, у якому повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться об 11 год. 00 хв. 20 вересня 2016 року у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві;

припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, яким за порушення ст. 34 та п. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вимагалось з 06 вересня 2016 року зупинити виконання будівельних робіт із реконструкції квартири №50 на вул. Тургенєвській, 44 у Шевченківському районі м. Києва та в строк до 20 вересня 2016 року усунути виявлені порушення у встановленому законодавством порядку.

Акт перевірки, протокол та припис були направлені на адресу Позивача поштовою кореспонденцією - 08 вересня 2016 року, що підтверджується відмітками у них.

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві ОСОБА_3 прийнято постанову від 20 вересня 2016 року №114 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП, у зв'язку з чим накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмір 8 500 грн.

Не погоджуючись з приписом від 06 вересня 2016 року та постановою від 20 вересня 2016 року №114 по справі про адміністративне правопорушення, Позивач звернувся з даним позовом до суду.

Вирішуючи спір, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною першою-другою статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України №3038-VI від 17 лютого 2011 року «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, надалі - Закон № 3038-VI).

Відповідно до ч.1 ст. 7 Закону № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема: контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації; здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

За змістом статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт; державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, зокрема, мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду, зокрема, мають право: видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (надалі - Порядок) передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до абзацу 1 пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно цього ж пункту підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Як свідчать обставини справи, позапланова перевірка об'єкта будівництва призначена наказом на підставі звернення ТОВ «РДС-ЕЛІТ», що за пункту 7 Порядку № 553 є підставою для проведення позапланового заходу суб'єкта містобудування, а тому доводи Позивача з приводу відсутності правових підстав для проведення позапланового заходу є необґрунтованими.

Відповідно до частини 5 статті 7 Закону від 05.04.07р. № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

Згідно абзацу 11 пункту 7 Порядку №553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Як стверджує Позивач, йому, в порушення вимог зазначених норм права, не було пред'явлено до перевірки направлення для проведення позапланової перевірки. Доказів в спростовування зазначених обставин Відповідачем суду не надано. У зв'язку з цим, як випливає з обставин справи, Позивачем не було допущено посадових осіб Відповідача до перевірки.

Згідно приписів пункту 14 Порядку №553, у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Пунктом 15 Порядку №553 передбачено, що форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15 травня 2012 року № 240, зареєстрованим в Мін'юсті 04 липня 2012 року за №1116/21428 (надалі наказ №240) затверджено форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. До таких актів віднесено: акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та акт про недопущення посадових осіб інспекції державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Отже, наказом № 240 затверджено лише дві форми актів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

З наведеного випливає, що у зв'язку з не допуском суб'єктом містобудування посадових осіб до перевірки, посадова особа управління Державної архітектурно-будівельної інспекції під час проведення перевірки, може скласти лише акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Натомість, у даному випадку Відповідачем акт про недопущення посадових осіб інспекції до перевірки, у затвердженій Наказом №240 формі не складався, а навпаки факт не допуску посадових осіб до перевірки було визначене як порушення Позивачем вимог п.1 ч. 4 ст. 41 Закону №3038-VI, яке зафіксоване у акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, який складається за результатом вже проведеної перевірки.

Згідно пунктів 17-19 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

З аналізу зазначених норм права слідує, що у разі встановлення проведеною перевіркою порушень вимог містобудівної діяльності посадовими особами у цей же день у присутності суб'єкта містобудування складаються акт та припис, примірники яких вручаються під розписку суб'єкту перевірки.

Разом з тим, як свідчать матеріали справи, перевірка фактично мала місце 31 серпня 2016 року, натомість акт та припис складені головним інспектором Іваніцьким С.І. лише 06 вересня 2016 року, тобто з порушенням встановленої законодавством процедури та без присутності Позивача, що, як наслідок, унеможливило надати свої зауваження щодо результатів перевірки.

Також суд звертає увагу на те, що перевірка Позивача проводилась із залученням Головного спеціаліста управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_4, Головного спеціаліста відділу архітектури та будівництва управління містобудування, архітектури та землекористування Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_6, Управителя будинку на вул. Тургенєвській, 44 ТОВ «ЖИТЛО-СЕРВІС» ОСОБА_7, Екіпаж №1013 Першого батальйону 10 роти Національної поліції у м. Києві (старший екіпажу ОСОБА_8) натомість акт, складений за результатами такої перевірки, підписаний лише головним інспектором Іваніцьким С.І. та головним спеціалістом управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_4, з зазначенням того, що забудову тераси та балкону присутня під час перевірки ОСОБА_4 не бачила (а.с.11). Інші присутні під час позапланового заходу особи відмовились від підписання цього акту.

Отже, виходячи з наведених вище обставин, суд приходить до висновку про порушення Відповідачем встановленого законодавством порядку проведення позапланового заходу та оформлення його результатів.

В контексті встановлених перевіркою порушень, суд зазначає наступне.

Так, з посиланням на порушення Позивачем вимог ст. 34 Закону №3038-VI Відповідач вказав на те, що будівельні роботи із реконструкції квартири, а саме: забудова відкритої тераси та балкону, виконуються без документів, що надають право на виконання будівельних робіт.

За змістом частини першої статті 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Отже, зазначена правова норма дозволяє Замовнику будівництва виконувати будівельні роботи після подання відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про початок виконання будівельних робіт та її реєстрації цим органом.

У свою чергу, відповідно до статті 1 Закону № 687-XIV замовник - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування.

Відповідно до пункту 4 статті 1 Закону № 3038-VI замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Разом з тим, як свідчать обставини справи та не спростовано Відповідачем, ОСОБА_1 не є замовником об'єкту будівництва: «Реконструкція квартири №50 на вул. Тургенєвській, 44 у Шевченківському районі м. Києва» у розумінні чинного законодавства. Жодних повідомлень про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності Позивач відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю не подавав та такі повідомлення цими органами не реєструвались.

Більш того, Позивач навіть не є власником або наймачем квартири, у якій виконуються роботи з реконструкції, що встановлено актом перевірки. Згідно відомостей зазначених у акті, Позивач зареєстрований в АДРЕСА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2); власницею спірної квартири є ОСОБА_2

Висновок посадової особи Відповідача про те, що Позивач є замовником будівництва ґрунтується лише на тому, що між ОСОБА_1 та ТОВ «РДС-ЕЛІТ» укладено договір генерального підряду №3 від 25 листопада 2014 року, предметом якого є виконання ремонтних робіт у квартирі №50 на вул. Тургенєвській, 44 у Шевченківському районі м. Києва.

Втім, на переконання суду, факт виникнення цивільно-правових відносин з іншими особами щодо проведення будівництва не мають значення для перевірки у сфері архбудконтролю.

Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, за наведених обставин, суд приходить до висновку про недоведеність Відповідачем порушення Позивачем вимог статті 34 Закону №3038-VI.

Що стосується порушення Позивачем вимог п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону №3038-VI, суд виходить з наступного.

Згідно наведеної норми, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

У свою чергу, згідно частини третьої статті 39-2 Закону №3038-VI обов'язковому обстеженню підлягають об'єкти, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми та значними наслідками (III, IV та V категорії складності), а також багатоквартирні житлові будинки незалежно від класу наслідків (відповідальності). За рішенням власників або управителів також може проводитися обстеження інших об'єктів, не передбачених цією частиною.

Суд враховує, що поняття «місце будівництва об'єктів» законодавцем не визначено. Однак аналіз чинних норм свідчить, що місцем будівництва об'єктів (об'єктом будівництва) являються будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та/або частини, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури, які створюються (нове будівництво), або на яких здійснюється реконструкція, технічне переоснащення, реставрація чи капітальний ремонт.

Разом з тим, Відповідачем всупереч вимог частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України не надано суду доказів, що на перевіряємому об'єкті розташовані об'єкти будівництва. Таким чином, наявність права на безперешкодний доступ при здійсненні перевірки у даному випадку Відповідачем не підтверджено.

Поміж тим, згідно частини другої статті 188-42 КУпАП недопущення посадових осіб Державної архітектурно-будівельної інспекції України або її територіальних органів на об'єкти будівництва тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, у разі наявності факту не допуску посадових осіб Державної архітектурно-будівельної інспекції України або її територіальних органів на об'єкти будівництва, за умови дотримання суб'єктом владних повноважень порядку здійснення державного нагляду, посадова особа може застосувати до суб'єкта містобудування захід впливу у вигляді накладення штрафу. У даному випадку такий захід до Позивача не застосовувався.

За змістом частини дванадцятої статті 41 Закону №3038-VI у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Отже, умовою для винесення відносно суб'єкта містобудування обов'язкового до виконання припису, є наявність порушень таким суб'єктом вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Поряд з цим, Відповідачем суду не доведено, а судом не встановлено наявності у межах спірних правовідносин порушень Позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а тому, суд приходить до висновку про протиправність оспорюваного у даній справі припису.

Окрім того, як вбачається з акта перевірки, Відповідачем зроблено висновок про те, що об'єкт будівництва відповідно до ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва» відноситься до ІІ категорії складності.

З цього приводу суд зазначає наступне.

Частинами 2-4 статті 32 Закону №3038-VІ передбачено, що категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Так, віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності здійснюється відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності» від 27 квітня 2011 року N557 (далі - Порядок), виходячи з класу наслідків та категорії складності.

Пунктами 2-5 Порядку №557 передбачено, що віднесення об'єкта будівництва до відповідної категорії складності здійснюється проектувальником і замовником.

Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Клас наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва визначається згідно з вимогами ДБН В.1.2-14-2009 "Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ" за рівнем можливих економічних збитків і (або) інших втрат, пов'язаних з припиненням експлуатації або втратою цілісності об'єкта.

Відповідно до п. 7 цього Порядку, під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) та на об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, категорія складності таких об'єктів визначається органами державного архітектурно-будівельного контролю, зазначеними у статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", та/або експертною організацією чи експертом, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Отже, питання віднесення об'єкта до певної категорії складеності належить до компетенції проектувальника та замовника; у разі самочинного будівництва - до компетенції Держархбудінспекції та її територіальних органів.

Серед критеріїв /принципів/, які повинні застосовуватись субґєктом владних повноважень при прийнятті ним рішень та якими керується адміністративний суд у разі оскарження таких рішень, є, зокрема, принцип законності, відповідно до якого субґєкт владних повноважень зобовґязаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним, а рішення субґєкта вланих повноважень має прийматися обгрунтовано, тобто у урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Рішення субґєкта владних повноважень не може грунтуватись на припущеннях, тим більше коли йдеться про розмір відповідальності, який застосовується таким субґєктом владних повноважень.

Водночас, всупереч вказаним правовим нормам, суб'єктом владних повноважень не доведено правомірності віднесення спірного об'єкта будівництва до ІІ категорії складності об'єкта.

За змістом частини сьомої статті 96 КУпАП в редакції, чинній станом на час винесення постанови, виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів IІ категорії складності тягнуть за собою накладення штрафу від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Втім, з огляду на недоведеність Відповідачем віднесення спірного об'єкту будівництва до ІІ категорії складності об'єкта, суд приходить до висновку про необґрунтованість притягнення Позивача до відповідальності у вигляді накладення штрафу, згідно наведеної норми, у розмірі 8 500 грн. (500 н.м.д.г.*17), у зв'язку з чим постанова про адміністративне правопорушення №114 від 20 вересня 2016 року - є протиправною та підлягає скасуванню.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв'язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, Окружний адміністративний суд міста Києва вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Згідно частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

З матеріалів справи вбачається, що Позивачем за подання до суду даного позову було сплачено судовий збір в сумі 1 102,40 грн., що підтверджується квитанціями від 28 вересня 2016 року.

Оскільки позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено повністю, суд дійшов висновку про необхідність відшкодувати останньому 1 102,40 грн. сплаченого судового збору за рахунок Відповідача.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 139, 241 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (АДРЕСА_1; паспорт НОМЕР_1 виданий Шосткинським МВ УМВС України в Сумській області, ІНФОРМАЦІЯ_1) задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26; ) від 06 вересня 2016 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Визнати протиправним та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26; ) №114 від 06 вересня 2016 року по справі про адміністративне правопорушення.

Стягнути за рахунок Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26; ) на користь ОСОБА_1 (АДРЕСА_1; паспорт НОМЕР_1 виданий Шосткинським МВ УМВС України в Сумській області, ІНФОРМАЦІЯ_1) 1102 (одна тисяча сто дві) гривні 40 копійок сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII).

Головуючий суддя В.П. Катющенко

Судді О.А. Кармазін

Т.О. Скочок