Справа № 820/4484/18
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2018-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 вересня 2018 р. № 820/4484/18
Харківський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді Єгупенка В.В.,
за участю секретаря судового засідання Козир В.М.,
представника позивача - ОСОБА_1,
представника відповідача - ОСОБА_2,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративний позов Приватного підприємства Партнер-С (м. Харків, Салтівське шосе, 67-А) до Харківської митниці ДФС (м. Харків, вул. Короленка, 16-Б) про визнання протиправним та скасування індивідуальних актів, -
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, доводи адміністративного позову та відзив на нього, суд дійшов наступного.
митну вартість товару № 4 - за фактурною вартістю у розмірі 430381,0638 гривень (контрактна ціна товару - 4971,00 доларів США; за перерахунком - 430381,0638 гривень) згідно з контрактом № 18/12/2017 від 18.12.2017та рахунком-фактурою (інвойсом) № 080218 від 08.02.18 з урахуванням суми витрат на транспортування до місця ввезення на митну територію України - Одеського Морського Торгового Порту у розмірі 5866,3162 гривень згідно з рахунком- фактурою про надання транспортно-експедиційних послуг № 4099293 від 05.03.2018.
Відповідно до ч.ч.4 5 ст.58 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на повязаних із продавцем осіб для виконання зобовязань продавця.
Згідно ч.10 ст.58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: 1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, повязаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, повязаних із пакуванням; 2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у звязку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів; 3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші обєкти права інтелектуальної власності. Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари. Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України; 4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця; 5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, повязані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 7) витрати на страхування цих товарів.
Враховуючи положення ч.10 ст.58 МК України, позивачем до заявленої митної вартості не було додано: вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, та вартість упаковки, оскільки продавець зобовязаний за свій рахунок забезпечити пакування товару, за виключенням випадків, коли в даній галузі торгівлі зазвичай прийнято відвантажувати товар без упаковки; виходячи з умов контракту № 18/12/2017 від 18.12.2017, в якому зазначено, що продавець відвантажує товар в експортній упаковці, що забезпечує схоронність вантажу від ушкоджень при перевезенні (п.7.3 контракту), ціна товару зазначається у відповідному інвойсі до контракту, який є невідємною його частиною (п.2.3 контракту), вид транспорту на кордоні 11 (контейнер на морському судні); згідно з коносаментом № SHALEG1802113 від 13.02.2018.
Також, не підлягали додаванню до заявленої митної вартості витрати на навантаження, повязані з транспортуванням товару до місця ввезення на митну територію України, оскільки за змістом графи 20, 25 ВМД, рахунку-фактури (інвойсу) № 080218 від базис поставки визначено як FOB-Shanghai; виходячи зі ст.А6 розділу FOB Інкотермс-2010, продавець зобовязаний сплатити всі витрати, що відносяться до товару, до моменту його поставки відповідно до ст.А4; у свою чергу, згідно зі ст.А4 продавець зобовязаний поставити товар шляхом його поміщення на борт судна, номінованого покупцем, у пункті навантаження в порту відправлення; згідно коносаментом № SHALEG1802113 від 13.02.2018 товар відправлений на борт судна 13.02.2018; витрати на вивантаження, повязані з транспортуванням товару до місця ввезення на митну територію України, оскільки в силу пп. а) п.4.1.3 договору на транспортно-експедиційне обслуговування № 28/02/18 від 28.02.2018, укладеного між ПП «Партнер-С» (клієнт) і ТОВ «Юні-Ламан Шиппінг» (експедитор), сплаті клієнтом підлягали платежі за перевезення вантажу морським транспортом та супутні витрати, повязані з таким перевезенням, в тому числі, за вивантаження вантажу - відтак, вказані витрати входили до складу витрат з транспортування товару, що були додані декларантом до фактурної вартості товарів № 1, № 2, № 3, № 4 у звязку з чим в окрему статтю витрат не відокремлювались.
Здійснення будь-яких інших витрат укладеними між сторонами угодами передбачено не було.
Відповідно до ч.5 ст.52 МК України декларація митної вартості подається у разі: 1) якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у частині десятій статті 58 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни; 2) якщо з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, виділено витрати, зазначені у частині одинадцятій статті 58 цього Кодексу; 3) якщо покупець та продавець повязані між собою.
У декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене (ч.8 ст.52 МК України).
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах пятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є обєктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту передбачені ст.57 МК України.
Згідно ч.ч.1, 2 ст.57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (ч.2 ст.54 МК України).
За правилами ч.1 ст.58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не повязані між собою особи або хоч і повязані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
За змістом ч.2 ст.58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обовязковою при її обчисленні.
Митна вартість товарів Товару № 3 залишена без змін - 16 26,57 доларів США.
Частиною 2 ст.52 МК України передбачено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобовязані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на обєктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, повязані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
В свою чергу, відповідно до п.1 ч.4 ст.54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобовязаний: здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на повязаних із продавцем осіб для виконання зобовязань продавця (ч.5 ст.58 МК України).
Термін "ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті" стосується лише ціни оцінюваних товарів. Дивіденди або інші платежі покупця на користь продавця, не повязані з оцінюваними товарами, не є частиною митної вартості. Додавання, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, згідно з цією статтею робляться лише на основі обєктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню (ч.8 ст.58 МК України).
Згідно п.3 ч.5 ст.54 МК України орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.
Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів (ч.1 ст.55 МК України).
Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (ч.6 ст.54 МК України).
В обґрунтування оскаржуваного рішення, відповідач вказав на невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 Митного кодексу, в звязку з тим, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, в звязку з розбіжностями в частині умов поставки в прайс-листі, а також неподанням декларантом додаткових документів, передбачених пунктом 3 ст.53 Митного кодексу.
Крім того, 16 липня 2018 року позивачем було складено та подано до митного органу додаткову вантажну митну декларацію № UA 807190/2018/013503.
Рішенням про визначення коду товару від 24.05.2018 № КТ-UA-2018 товар, зазначений у вантажній митній декларації № UA807190/2018/007491 від 20.04.2018 за № 1 з кодом товару НОМЕР_1 визначено як:

тканини текстильні ГРЕТА, саржевого переплетення, виготовлені з ниток різних кольорів, вид переплетення - триниткова саржа, не дубльовані, без просочення та покриття, які які б сприймалися неозброєним оком: синього кольору «артикул 1», склад: комплексні синтетичні поліефірні нитки 45,2+/-0,2мас%, штапельні синтетичні поліефірні волокна 37,7+/-0,1мас%, штапельні штучні волокна віскози 3,4+/-0,1мас%, волокна бавовни 13,7+/-0,2мас%; поверхневою щільністю192+/-2г/м25, шириною з урахуванням пругів 152,5+/-0,2см; блакитного кольору «артикул 2», склад: комплексні синтетичні поліефірні нитки 52,7+/-0,1 штапельні синтетичні поліефірні волокна 35,1+/-0,1мас%, волокна бавовни 12,2+/-0,1мас%; поверхневою щільністю 222+/-1г/м25, шириною з урахуванням пругів 151,5+/-0,2см - з кодом товару 540793000;

тканина текстильна ГРЕТА, чорного кольору «артикул 3», виготовлена з комплексних синтетичних поліефірних ниток 53,5+/-0,2мас%, штапельних синтетичних поліефірних волокон0,3мас%, щільністю 221+/-1г/м25, шириною з урахуванням пругів 151,5+/-0,2см, не дубльовані, без просочення та покриття, які б сприймались неозброєним оком - з кодом товару 540792000 (а.с.149-150).

У звязку з прийняттям митним органом рішення про зміну коду товару на підставі прямого зовнішньоекономічного контракту № 18/12/2017 від 18.12.2017, укладеного між ПП «Партнер-С» (покупець, Україна) та YIWU SALAM IMPORT Ц EXPORT Сою, LTD (продавець, виробник, Китай) та відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) № 218 від 08.02.18 продавцем на адресу покупця було здійснено поставку 5 товарів замість зазначених чотирьох у первинному позові, а саме:

тканини текстильні ГРЕТА, саржевого переплетення, виготовлені з ниток різних кольорів, переплетення - триниткова саржа, не дубльовані, без просочення та покриття, які б сприймалися неозброєним оком: синього кольору «артикул 1», склад: комплексні синтетичні поліефірної нитки 45,2+/-0,2мас%, штапельні синтетичні поліефірні волокна 37,7+/-0,1мас%, штапельні штучні волокна віскози 3,4+/-0,1мас%, волокна бавовни 13,7+/-0,2мас%; поверхневою щільністю 192+/-2г/м25, шириною з урахуванням пругів 152,5+/-0,2см; блакитного кольору «артикул 2», склад: комплексні синтетичні поліефірні нитки 52,7+/-0,1 мас%, штапельні синтетичні поліефірні волокна 35,1+/-0,1мас%, волокна бавовни 12,2+/-0,1мас%; поверхневою щільністю 222+--1г/м25, шириною з урахуванням пругів 151,5+/-0,2см у кількості 22932,1 м.п.; країна виробництва CN (Китай), виробник YIWU SALAM IMPORT & EXPORT Co., LDT, номер контейнеру BEAU4519943 (товар № 1);

тканини текстильної синтетичної полотняного переплетення, виготовленої з комплексних синтетичних текстурованих поліефірних ниток на 100%, вибивної з надрукованим малюнком, поверхневою цільністю 85 (+/-5) гр./м2, без покриття та просочення, в рулонах шириною 220 (+/- см. 22880 м2 у кількості 10400 м.п.; - тканини текстильної синтетичної полотняного сплетення, виготовленої з комплексних синтетичних текстурованих поліефірних ниток на 100% вибивної з надрукованим малюнком, поверхневою цільністю 85 (+/-5) гр./м2, без покриття та просочення, в рулонах шириною 220 (+/-3) см. 34887,6 м2 у кількості 15858 м.п.; країна виробництва CN (Китай), виробник YIWU SALAM IMPORT Ц EXPORT Co., LDT, номер контейнеру BEAU4519943 (товар № 2);

тканини текстильної Страйп САТІН, складного сатинового переплетення, з волокон 100 %, вибілена, поверхневою цільністю 135 (+/-5) гр./м2, без покриття та просочення, в . шириною 250 (+/-3) см. 13126 м2 у кількості 5250,4 м.п.; тканини текстильної САТІН ОСОБА_3, складного сатинового переплетення, з волокон бавовни 100 %, вибілена, поверхневою цільністю 135 (+/-5) гр./м2, без покриття та просочення, в рулонах шириною 250 (+/-3) см. 13202,25 м2 у кількості 5285,9 м.п.; країна виробництва CN (Китай), виробник YIWU SALAM IMPORT & RT Co., LDT, номер контейнеру BEAU4519943 (товар № 3);

тканини текстильної синтетичної скатерної, полотняного переплетення, виготовленої з синтетичних поліефірних ниток на 100%, вибілена, поверхневою цільністю 140 (+/-5) гр./м2, без покриття та просочення, в рулонах шириною 180 (+/-3) см. 16270,2 м2 у кількості 9039 м.п.; країна виробництва CN (Китай), виробник YIWU SALAM IMPORT & EXPORT Co., LDT, номер контейнеру BEAU4519943 (товар № 4);

тканина текстильна ГРЕТА, чорного кольору «артикул 3», виготовлена з комплексних синтетичних поліефірних ниток 53,5+/-0,2мас%, штапельних синтетичних поліефірних волокон 32,7+/-0,2мас%, штапельних штучних волокон віскози 4,2+/-0,1мас%, волокон бавовни 9,6+/- поверхневою щільністю 221+/-1г/м25, шириною з урахуванням пругів 151,5+/-0,2см, не дубльовані, без просочення та покриття, які б сприймались неозброєним оком у кількості 26222,8 країна виробництва CN (Китай), виробник YIWU SALAM IMPORT & EXPORT Co., LDT, номер контейнеру BEAU4519943 ( товар № 5).

Згідно додаткової вантажної митної декларації від 16.07.2018 №UA807190/2018/013503 (а.с.152-153) вартість товарів позивачем визначено за основним методом (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)) за фактурною вартістю у розмірі 1647543,6831 гривень згідно з контрактом № 18/12/2017 від 18.12.2017, та рахунком-фактурою (інвойсом) № 080218 від 08.02.2018, з урахуванням суми витрат на транспортування до місця ввезення на митну територію України - Одеського Морського Торгового Порту у розмірі 43280,00 гривень згідно з рахунком фактурою про надання транспортно-експедиційних послуг № UL-4099293 від 05.03.2018, в тому числі: митну вартість товару № 1 - за фактурною вартістю у розмірі 348189,6821 гривень, з урахуванням суми витрат на транспортування до місяця ввезення на митну територію України Одеського Морського Торгового Порту у розмірі 10676,5257 гривень; митну вартість товару № 2 за фактурною вартістю у розмірі 309327,2421 гривень з урахуванням суми витрат на транспортування до місяця ввезення на митну територію України Одеського Морського Торгового Порту у розмірі8611,8541; митну вартість товару № 3 за фактурною вартістю у розмірі 427404,3780 гривень, з урахуванням суми витрат на транспортування до місяця ввезення на митну територію України Одеського Морського Торгового Порту у розмірі 5866,3162 гривень; митну вартість товару № 4 за фактурною вартістю у розмірі 130144,8801 гривень, з урахуванням суми витрат на транспортування до місяця ввезення на митну територію України Одеського Морського Торгового Порту у розмірі 3912,0094 гривень; митну вартість товару № 5 за фактурною вартістю у розмірі 432477,5088 гривень, з урахуванням суми витрат на транспортування до місяця ввезення на митну територію України Одеського Морського Торгового Порту у розмірі 14213,2946 гривень (а.с.154-157).

Відповідачем була оформлена картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807190/2018/00232 у звязку з неможливістю здійснення митного оформлення товарів у звязку з невірним визначенням їх митної вартості та прийняттям рішення про коригування митної вартості № UA807000/2018/000557/2 від 16.07.2018. (а.с.152-153, 161-164).

Як встановлено судовим розглядом та вбачається з наявних в матеріалах справи доказів, заявлена позивачем митна вартість становила: товару № 1 - 806973,74 гривень (фактурна вартість 782083,9181 гривень + витрати на транспортування до місця ввезення на митну територію України (морське перевезення) 24889,8203 гривень= 806973,74_гривень); товару № 2 - 318500,46 гривень (фактурна вартість 309888,6014 гривень + витрати на транспортування до місця ввезення на митну територію України (морське перевезення) 8611,8541 гривень = 318500,46_гривень); товару № 3 - 434046,34 гривень (фактурна вартість 428180,0207 гривень + витрати на транспортування до місця ввезення на митну територію України (морське перевезення) 5866,3162 гривень = 434046,34_гривень); товару № 4 - 134293 гривень (фактурна вартість 130381,0638 гривень + витрати на транспортування до місця ввезення на митну територію України (морське перевезення) 3912,0094 гривень = 130381,0638 гривень).

При визначенні митної вартості товару позивачем використані документи відповідно до вимог ч.2 ст.53 МК України, а саме: фактурна вартість товару № 1 на рівні 13300,62 доларів США (348189,6821 гривень за курсом перерахунку), товару № 2 - на рівні 11816,10 доларів США (309327,2421 гривень за курсом перерахунку), товару № 3 - на рівні 16326,57 доларів США (427404,3780 гривень за курсом перерахунку), товару № 4 - на рівні 4971,45 доларів США (13044,8801 гривень за курсом перерахунку ), товару № 5 - на рівні 16520,36 доларів США (432477,5008 гривень за курсом перерахунку ) підтверджені рахунком-фактурою інвойсом) № 080218 від 08.02.18, який засвідчено сертифікатом Китайської палати міжнародної торгівлі № 183300В0/003690 від 23.03.2018 , комерційна пропозиція (прейскурант (прайс-лист)) виробника товару (3014) б/н від 19.01.2018., калькуляція (розрахунок ціни) виробника (3021) б/н від 08.02.2018, митною декларацією країни відправлення від 10.02.2018; витрати на транспортування товару до місця ввезення на митну територію України у розмірі 43280 гривень (витрати на транспортування товару № 1 - 10676,5257 гривень, товару № 2 - 8611,8541 гривень, товару № 3 - 5866,3162 гривень, товару № 4 - 3912,0094 гривень, товару № 5 - 14213,2946 гривень), які на підставі пп.5 ч.10 ст.58 МК України включаються до складу митної вартості, підтверджені рахунком-фактурою про надання транспортно-експедиційних послуг № UL- 4099293 від 05.03.2018, договором на транспортно-експедиційне обслуговування 28/02/18 від 28.02.2018, декларацією митної вартості; відсутність обовязку враховувати при обчисленні складову митної вартості у вигляді вартості тари і упаковки, а також витрат на навантаження товару, випливає з умов поставки FOB Shanghai та підтверджена умовами зовнішньоекономічного контракту № 18/12/2017 від 18.12.2017, за якими вказані витрати включені до ціни товару; відсутність обовязку враховувати при обчисленні складову митної вартості у вигляді витрат на вивантаження товару підтверджена умовами договору на транспортно-експедиційне обслуговування, за якими вказані витрати є складовою витрат на транспортування; рахунком-фактурою про надання транспортно-експедиційних послуг № UL- 4099293 від 05.03.2018; інших складових (витрат покупця), передбачених ч.10 ст.58 МК України, митна вартість оцінюваного товару не містила.

Проте, відповідачем було прийняте рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2018/000557/2 від 16.07.2018, згідно з яким митну вартість товарів № 1, 5 визначено за останнім другорядним методом - резервним та обчислено у розмірі: 20432,50 доларів США (товар № 1); 27258,60 доларів США (товар № 5).

Митна вартість товарів товару № 2 відповідачем визначено в розмірі - 16567,75 доларів США згідно з рішенням про коригування митної вартості товарів №UA807000/2018/000281/2 від 20.04.2018.

Митна вартість товарів товару № 4 відповідачем визначено в розмірі - 7539,61 доларів США згідно з рішенням про коригування митної вартості товарів №UА807000/2018/000281/2 від 20.04.2018.

Митна вартість товарів Товару № 3, визначена основним методом, залишена без змін.

Приймаючи рішення про коригування митної вартості UA807000/2018/000557/2 від 16.07.2018, митний орган дійшов висновку про неможливість визначення митної вартості товару за першим методом, та зазначено про невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МК України, у звязку з тим, що надані декларантом документи мають розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також у

звязку з ненаданням декларантом додаткових документів, передбачених ч.3 ст. 53 МК України»; не надання декларантом інформації щодо угод на ідентичні товари; угод на подібні товари; інформації щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; відсутність даних щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у звязку з продажем на митній території України; відсутність даних щодо витрат, понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування; не надання інформації та документів, які мали вплив на процес формування ціни товару.

19 липня 2018 року позивачем до митного органу надано додаткову вантажну митну декларацію № UA807190/2018/013837 з метою завершення митного оформлення товару, відповідно до якої митну вартість товарів було визначено на підставі пп.1 ч.1 ст.58 МК України за основним методом за фактурною вартістю у розмірі 1655403,2074 грн з урахуванням суми витрат на транспортування до місця ввезення на митну територію України у розмірі 43280,00 грн.

На підтвердження вартості товарів позивачем були подані документи, які подавалися раніше разом із вантажною митною декларацією та додатковими документами, а саме: попередній інвойс від 18.12.2017; лист YIWU SALAM IMPORT & EXPORT Co., LTD від 17.07.2018, акт звірки взаємних розрахунків від 20.06.2018 за контрактом № 18/12/2017 від 18.12.2017; переклад декларації країни відправлення, переклад комерційної пропозиції (прайс-листа); переклад калькуляції; рішення про коригування коду товарів.

Незважаючи на подані додаткові документи відповідачем була оформлена картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807190/2018/00255 із зазначенням причин відмови: невірним заповненням гр.47 (товари 1, 2, 4, 5), зо є порушенням вимог п.7 ст.55, ст.266 МК України.

Частиною 3 ст.53 МК України передбачено подання додаткових документів лише у разі, як5що документи, зазначені у ч.2 ст.53 МК України містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов'язковою, оскільки з цією обставиною закон пов'язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного ОСОБА_2 України від 30.06.2015 у справі № 814/283/14.

З наявних в матеріалах справи доказів не вбачається зазначення в документах митного органу, які саме розбіжності містяться в поданих позивачем документах, відсутні будь-які зауваження відповідача щодо ознак підробок, переліку відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а тому вимогу відповідача в наданні додаткових документів не можна вважати такою, що ґрунтується на законних підставах.

Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарі за першим методом, не є достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Такого правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 23.05.2018 у справі № 820/3802/17.

Праву митного органу на витребування додаткових документів передує його обовязок належним чином обґрунтувати причини, з яких митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.

Законодавець поклав обов'язок на органи доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано та надання декларанту або уповноваженій ним особі письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана.

Наявність наведених доказів у їх сукупності спростовує твердження відповідача, що декларантом під час митного декларування товарів не було підтверджено визначену у митній декларації митну вартість товару. Водночас, доводи відповідача не підтверджують належним чином сумнівів у правильності визначення заявленої позивачем митної вартості товару.

При цьому, усі неточності, на які вказував митний орган в обґрунтування прийнятого спірного рішення, не є такими, що не дозволяли підтвердити заявлену декларантом митну вартість та обраний метод її визначення, оскільки вони не впливали на числові значення складових митної вартості товару.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на те, що відповідачем, як субєктом владних повноважень, не доведено правомірності прийнятого ним рішення, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Разом з тим, позивачем подано заяву про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи.

До витрат, повязаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу (п.1 ч.1 ст.132 КАС України).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах» розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах - суб'єктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні.

Згідно ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з аналізу наведених правових норм, документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, яка не є суб'єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень. При цьому, склад та розміри витрат, пов'язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов'язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного ОСОБА_2, викладеною у постановах від 21 березня 2018 року у справі № 815/4300/17, від 11 квітня 2018 року у справі № 814/698/16.

Крім того, з 15 грудня 2017 року КАС України запроваджено нові правила компенсації витрат на професійну правничу допомогу.

Так, відповідно до частин четвертої та п'ятої статті 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

При цьому встановлено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Для підтвердження понесених витрат на оплату правничої допомоги позивачем подано: договір № 19/06-01 від 19.06.2018; копію банківського чеку на суму 3000,00 грн.; копію додаткової угоди № 1 від 17.07.2018; детальний опис робіт.

З огляду на запровадження нових правил відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, для підтвердження та обґрунтування розміру витрат на правничу допомогу необхідне доведення відображення фахівцем у галузі права та адвокатом доходів, отриманих від незалежної професійної діяльності, як самозайнятої особи шляхом надання доказів ведення Книги обліку доходів та витрат, затвердженої наказом Міндоходів від 16 вересня 2013 року № 481 «Про затвердження форми Книги обліку доходів і витрат, яку ведуть фізичні особи - підприємці, крім осіб, що обрали спрощену систему оподаткування, і фізичні особи, які провадять незалежну професійну діяльність, та Порядку її ведення», зареєстрованим у в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2013 р. за № 1686/24218.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «East/West Alliance Limited» проти України»», оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10% від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «Ботацці проти Італії» (Bottazzi v. Italy), № 34884/97).

Суд також зазначив, що підприємство-заявник уклало договір з юридичною фірмою щодо її гонорару, який можна порівняти з угодою про умовний адвокатський гонорар. Така угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов'язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов'язковою для ОСОБА_2, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою (рішення у справі «Ятрідіс проти Греції» (Iatridis v. Greece), № 31107/96).

Враховуючи те, що наданими до суду документами обґрунтованість та фактичний обсяг витрат на правничу допомогу у конкретній адміністративній справі не підтверджено належними та допустимими доказами, суд дійшов висновку про відсутність підстав для компенсації витрат позивача на правову допомогу.

Судовий збір підлягає розподілу за правилами ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.5-10, 72, 73, 74, 77, 139, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного підприємства Партнер-С (м. Харків, Салтівське шосе, 67-А) до Харківської митниці ДФС (м. Харків, вул. Короленка, 16-Б) про визнання протиправним та скасування індивідуальних актів задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA807000/2018/000281/2 від 20.04.2018.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807190/2018/00071.

Визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці ДФС про коригування митної вартості UA807000/2018/000557/2 від 16.07.2018.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807190/2018/00232.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного значення № UA807190/2018/00255.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці ДФС () на користь Приватного підприємства Партнер-С () судовий збір у розмірі 3524,00 грн. (три тисячі пятсот двадцять чотири гривні).

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 21.09.2018.

Суддя В.В. Єгупенко