Справа № 826/11387/17
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2018-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Губської О.А.

суддів: Ключковича В.Ю., Беспалова О.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Сергієнко Т.О.,

представника позивача - Філобок О.Л.,

представника відповідача - Шаповала О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Солом'янському районі ГУ ДФС у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 травня 2018 року (дата виготовлення повного тексту рішення невідома) у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бессол" до Державної податкової інспекції у Солом'янському районі ГУ ДФС у місті Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з позовом до Державної податкової інспекції у Солом'янському районі ГУ ДФС у місті Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 14.06.2016 №.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 травня 2018 року позов задоволено.

Не погодившись із таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, ставить питання про скасування зазначеного рішення суду першої інстанції та прийняття нової постанови - про відмову у задоволенні позову.

Свої доводи обґрунтовує відповідністю оскаржуваного податкового повідомлення-рішення вимогам Податкового кодексу України.

До Київського апеляційного адміністративного суду 18.07.2018 від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому він зазначає, що судом першої інстанції винесено обґрунтоване рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин по справі та з врахуванням норм чинного законодавства та просить суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Солом'янському районі ГУ ДФС у місті Києві залишити без задоволення.

У судовому засіданні 19 вересня 2018 року представник відповідача апеляційну скаргу підтримав. Представник позивача заперечувала проти задоволення апеляційної скарги.

Згідно ст. 308 КАС України справа переглядається в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції встановив наступні обставини, які учасниками процесу не оскаржуються.

Державною податковою інспекцією у Солом'янському районі ГУ ДФС у м. Києві проведено камеральну перевірку дотримання вимог податкового законодавства в частині своєчасності реєстрації податкових накладних по податку на додану вартість ТОВ «Бессол» за період січень-квітень 2016 року, за результатом якої складено акт акту від 13.06.2016 №7446/26-58-12-01-36136012.

З акту перевірки вбачається, що перевіркою встановлено порушення позивачем п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України , а саме порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платника податку на додану вартість та розрахунків коригування до таких накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) згідно з переліком наведеним в акті перевірки.

На підставі акту перевірки податковим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від 14.06.2016 №, яким позивачу нараховано штраф в сумі 23 110,34 грн.

Не погоджуючись з вказаним рішенням податкового органу, позивач звернувся до суду про його скасування.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що порушення позивачем строку реєстрації податкових накладних у ЄРПН сталося не з вини платника податків, а через дії контролюючого органу, який за відсутності законодавчо визначених підстав відмовив у прийнятті для реєстрації вказаних податкових накладних, що обумовило затримку реєстрації таких податкових накладних.

Колегія суддів апеляційної інстанції, перевіряючи у межах доводів апеляційної скарги законність та обґрунтованість рішення місцевого адміністративного суду, зазначає наступне.

Так, частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

Положеннями пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Відповідно до пункту 109.1 статті 109 ПК податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Аналіз зазначених норм дає підстави вважати, що законодавець передбачив можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених статтею 120-1 Податкового кодексу України, лише за наявності його вини.

З матеріалів справи убачається, що дійсно податкові накладні від 05.01.2016, від 11.01.2016, від 15.01.2016, від 18.01.2016, від 19.01.2016, від 20.01.2016, від 21.01.2016, від 22.01.2016, від 25.01.2016, від 26.01.2016 та від 27.01.2016 зареєстровані в ЄРПН 10.01.2017, тобто з пропуском п'ятнадцятиденного терміну.

Разом із тим, податкові накладні були направлені для реєстрації з дотриманням п'ятнадцятиденного строку, що підтверджується квитанціями про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН, які долучено до матеріалів справи.

При цьому, з квитанцій убачається, що документи доставлені до ДФС, проте не прийняті, оскільки невірний підпис - сертифікат відсутній в базі сертифікатів (серійний номер НОМЕР_1 виданий ОСОБА_8). В подальшому, через п'ять днів податкові накладні зареєстровані за підписом - сертифікат (серійний номер НОМЕР_1 виданий ОСОБА_8).

Також, в матеріалах справи наявна копія наказу ДФС України від 01.04.2016 №278 «про результати перевірки», відповідно до якого мав місце збій у роботі АІС «Управління документами», внаслідок чого втрачено інформацію.

При цьому, представником позивача під час апеляційного розгляду справи надано копію договорів про визнання електронних документів №120620131 від 13.06.2013 та №120220167 від 12.02.2016, відповідно до яких вбачається, що на момент подачі зазначених вище податкових накладних був дійсний договір про визнання електронних документів №120620131 від 13.06.2013 та, відповідно, також посилений сертифікат відкритого ключа, на який посилається відповідач, що підтверджується довідками, наданими представником ТОВ "Бессол" під час судового засідання в суді апеляційної інстанції.

Наведені обставини свідчать про те, що підставою для неприйняття податкових накладних ТОВ "Бессол" в електронному вигляді та відмови в їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних послугували причини, які не відповідали дійсності, а позивач, у свою чергу, під час здійснення операцій з постачання товарів/послуг вчинив усі необхідні дії щодо реєстрації цих документів у Реєстрі у встановлений законодавством термін.

Отже, як вірно зазначено судом першої інстанції, законодавчо встановлені підстави для неприйняття чи відмови у реєстрації податкових накладних від 05.01.2016, від 11.01.2016, від 15.01.2016, від 18.01.2016, від 19.01.2016, від 20.01.2016, від 21.01.2016, від 22.01.2016, від 25.01.2016, від 26.01.2016, від 27.01.2016 були відсутні.

Таким чином, у межах спірних правовідносин, неналежне виконання вимог податкового законодавства стосовно своєчасної реєстрації позивачем податкової накладної відбулось з вини органів, які відповідають за ведення системи електронного адміністрування податку на додану вартість в частині автоматичного та своєчасного зарахування та відображення відповідних сум податку. На переконання колегії суддів, наведене виключає протиправність діянь позивача та, як наслідок, притягнення його до відповідальності. Відсутність вини позивача як необхідної складової податкового правопорушення свідчить про протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій спірним податковим повідомленням-рішенням.

Аналогічну позицію було висловлено Верховним Судом у постанові від 20 березня 2018 року по справі №819/777/17 та в постанові від 30 січня 2018 року у справі №815/2745/17.

Таким чином, оскаржуваним рішенням відповідача порушено право позивача як добросовісного платника податків. Отже, суд першої інстанції прийняв правильне рішення про задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги вказаних висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 243, 308, 310, 315, 321, 322, 325, 329 КАС, Київський апеляційний адміністративний суд,

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Солом'янському районі ГУ ДФС у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 травня 2018 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бессол" до Державної податкової інспекції у Солом'янському районі ГУ ДФС у місті Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 травня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддяО.А. Губська

СуддяВ.Ю. Ключкович

СуддяО.О. Беспалов

Повне судове рішення складено 24.09.2018