Справа № 2340/3693/18
Суддя: Л.В. Трофімова
Дата ухвалення: 2018-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 вересня 2018 року справа № 2340/3693/18

м. Черкаси

Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали адміністративного позову у справі № 2340/3693/18

за позовом ОСОБА_1

до відділу освіти Городищенської районної державної адміністрації Черкаської області, директора Вербівської ЗОШ І-ІІІ ступенів

про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити дії і стягнення моральної шкоди, прийнято ухвалу.

17.09.2018 ОСОБА_1, звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до відділу освіти Городищенської районної державної адміністрації Черкаської області, директора Вербівської ЗОШ І-ІІІ ступеня, просить:

- визнати протиправними дії директора Вербівської ЗОШ І-ІІІ ступенів Городищенського району Черкаської області щодо прийняття незаконного рішення про зменшення тижневого навчального навантаження ОСОБА_1 за період з 01.09.2015 до 31.12.2016 з 15,5 год. до 13 год. і внесення цих змін до нового тарифікаційного списку по Вербівській ЗОШ І-ІІІ ступенів Городищенського району Черкаської області;

- визнати протиправною бездіяльність відділу освіти Городищенської районної державної адміністрації Черкаської області щодо ненадання відповідей на скарги ОСОБА_1 від 01.03.2018 та від 11.04.2018 відповідно до ст.. Закону України «Про звернення громадян» та невжиття заходів реагування на вчинені протиправні дії директором Вербівської ЗОШ І-ІІІ ступенів щодо незаконного зменшення тижневого навчального навантаження ОСОБА_1, чим порушено права та інтереси ОСОБА_1 та невжиття заходів усунення наслідків протиправних дій;

- зобов'язати директора Вербівської ЗОШ І-ІІІ ступенів Городищенського району Черкаської області виключити з тарифікаційного списку школи встановлене ОСОБА_1 тижневе навчальне навантаження на період з вересня 2015 -2016 навчальних років, в кількості 13 годин і внести зміни в даний тарифікаційний список, вказавши тижневе навантаження ОСОБА_1 15,5 годин з 01.09.2015 до 01.01.2017. При цьому провести перерахунок заробітної плати за вказаний період згідно внесених змін з повідомленням в Городищенське об'єднане управління Пенсійного фонду України Черкаської області про зазначені зміни щодо навчального навантаження і розміру заробітної плати після її перерахунку, що необхідні для перерахунку пенсії;

- стягнути з директора Вербівської ЗОШ І-ІІІ ступенів Городищенського району Черкаської області на користь ОСОБА_1 30 000 грн. за заподіяну протиправними діями моральну шкоду;

- стягнути з відділу освіти Городищенської районної державної адміністрації Черкаської області на користь ОСОБА_1 30 000 грн. за заподіяну протиправними діями моральну шкоду.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом. Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків з огляду на таке.

Згідно пункту 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в ЄДРПОУ (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти. У позовній заяві не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача та не повідомлено про його відсутність, не зазначено електронну адресу або адреса електронної пошти позивача.

Згідно частини 6 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п'ятої цієї статті стосовно представника. У позовній заяві не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача та не повідомлено про його відсутність стосовно представника позивача.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Пунктом 4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно частини 1 статті 21 Кодексу адміністративного судочинства України позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов'язані між собою. Частиною 6 статті 21 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що не допускається об'єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Частиною 1 статті 9 Цивільного кодексу України встановлено, що положення цього Кодексу застосовуються до врегулювання відносин, що виникають у сферах використання природних ресурсів та охорони довкілля, а також до трудових та сімейних відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства.

Суд зазначає, що позовні вимоги, що стосуються трудових відносин позивача з відповідачами належить розглядати у порядку цивільного судочинства.

Щодо позовних вимог у частині «при цьому провести перерахунок заробітної плати…», необхідно зазначити, що зі змісту Рекомендації Комітету Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом 11.03.1980, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень адміністративний суд не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки за критеріями, передбаченими частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно пункту 9 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень зазначається обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача. Відповідно до офіційного тлумачення частини 1 статті 55 Конституції України, наданого у рішенні Конституційного Суду України від 25.12.1997 № 9-зп: частину 1 статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Позивачем у позовній заяві не зазначено обґрунтування порушення оскаржуваними діями / бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача у контексті кожного з відповідачів з урахуванням юрисдикційної підсудності.

Відповідно до положень частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, що обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Варто зазначити, що оскаржувана бездіяльність (на думку позивача) вчинена відділом освіти у березні та квітні 2018 року, проте позивачем не зазначено коли саме та яким чином він дізнався про порушення своїх цивільних прав та не зазначає про характер відносин з відповідачем (приватно - правовий / публічно - правовий) з наданням відповідного обґрунтування.

Відповідно до частини 4 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Стосовно позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд зазначає про таке. Відповідно до ст.56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Шкода - це будь-яке знецінення блага, що охороняється правом, тому її поділяють на майнову і немайнову. Збитки - це грошова оцінка шкоди, що має місце у разі неможливості відшкодування шкоди в натурі. Згідно постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" моральна шкода - втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди належать: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Позивачем не надано доказів підтвердження факту заподіяння моральної шкоди, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить.

Письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідчені копії, якщо інше не визначено Кодексу адміністративного судочинства України. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (частина 2 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України).

Кодексом адміністративного судочинства України (частини 4, 5 статті 94) передбачено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено у порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, що знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Позивачем надано до суду фото(ксеро)копію документів, що не засвідчені у встановленому порядку.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, статтею 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 4, 6-14, 19, 160, 161, 169, 241, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до відділу освіти Городищенської районної державної адміністрації Черкаської області, директора Вербівської ЗОШ І-ІІІ ступенів про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити дії і стягнення моральної шкоди, залишити без руху.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом:

- надання нової редакції позовної заяви з її копіями та копіями доданих до неї документів (засвідчених у встановленому порядку) відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі із зазначенням: реєстраційного номеру облікової картки платника податків позивача та представника позивача, або повідомленням про його відсутність, електронної адреси або адреси електронної пошти позивача та представника позивача; обґрунтування порушення оскаржуваними діями/бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; пояснень щодо дати та способу коли позивач дізнався про порушення його прав; доказів підтвердження факту заподіяння моральної шкоди, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить;

- приведення прохальної частини позовної заяви у відповідність до вимог частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України.

Надати позивачеві для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви десять днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Запропонувати позивачеві визначити характер (публічно - правовий / приватно - правовий) спору з урахуванням правил підсудності.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Суддя Л.В. Трофімова