Справа № 804/2956/17
Суддя: Смокович М.І.
Дата ухвалення: 2018-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

19 вересня 2018 року

Київ

справа №804/2956/17

адміністративне провадження №К/9901/15848/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Смоковича М. І.,

суддів: Білоуса О. В., Стрелець Т. Г.,

за участі

секретаря судового засідання Гулової О.І.,

представника позивача Круля С.О.,

представника відповідача Бохан О.М.,

розглянувши відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у касаційній інстанції справу

за позовом Державного підприємства «Салют» Державного агентства резерву України до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та питань дитячої праці у Дніпропетровському регіоні Головного Держпраці у Дніпропетровській області Уріщенко Алли Вікторівни про скасування припису, провадження у якій відкрито

за касаційною скаргою Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 30 серпня 2017 року (судді Коршун А.О., Чередниченко В.Є., Панченко О.М.),

в с т а н о в и в :

У травні 2017 року державна організація «Комбінат «Салют» звернулася до суду з позовом до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (далі - ГУ Держпраці), головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та питань дитячої праці у Дніпропетровському регіоні Уріщенко А.В. (далі - Інспектор праці Уріщенко А.В.), в якому просила визнати протиправним та скасувати припис Інспектора праці Уріщенко А.В. № 148/4.1-7-109 від 28 квітня 2017 року.

У судовому засіданні 19 вересня 2018 року суд протокольною ухвалою на підставі статті 52 КАС замінив державну організацію «Комбінат «Салют» її правонаступником - Державним підприємством «Салют» Державного агентства резерву України (далі - ДП «Салют», а також ДО «Комбінат «Салют» або Комбінат, де йтиметься про обставини справи).

Обґрунтовуючи позов ДП «Салют», серед іншого, зазначило, що позапланова перевірка на предмет додержання вимог законодавства про працю призначена з метою з'ясувати питання, викладені у зверненнях народного депутата України ОСОБА_4 № НД-43 від 17 березня 2017 року; № НД-46 від 30 березня 2017 року. Позивач вважає, що порушені у вказаних зверненнях народного депутата питання жодним чином не стосуються законодавства про працю і сфери нагляду ГУ Держпраці, а за правилами статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» звернення народного депутата не є підставою для позапланової перевірки. Окрім того, позивач звернув увагу на те, що спірний припис не підписаний посадовою особою, яка його видала.

Дніпропетровський окружний адміністративний суд постановою від 20 червня 2017 року у задоволенні позовних вимог відмовив.

При прийнятті такого рішення цей суд виходив з того, позивач по суті не погоджується з правомірністю призначення позапланової перевірки, позаяк підставою цьому слугувало зверненням народного депутата України, а не з оскаржуваним приписом, винесеним внаслідок того, що посадовій особі відповідача відмовили у наданні документів для перевірки. Суд першої інстанції дійшов висновку, що позапланову перевірку Комбінату призначили правомірно і при проведенні цієї перевірки дотримано вимог законодавства (отримано погодження Держпраці, видано направлення на перевірку, ознайомлено підконтрольного суб'єкта з підставами і предметом перевірки), відповідно обґрунтованих підстав для задоволення позовних вимог немає. Відсутність у спірному приписі підпису посадової особи суд першої інстанції розцінив як помилку, допущену при його виданні, яка за встановлених в цій справі обставин не спростовує правомірності припису загалом, як і не заперечує фактичних обставин, які передували прийняттю цього припису.

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд постановою від 30 серпня 2017 року скасував постанову суду першої інстанції і прийняв нову, якою позов задовольнив. Визнав протиправним та скасував припис Головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та питань дитячої праці у Дніпропетровському регіоні Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Уріщенко А.В. № 148/4.1-7-109 від 28 квітня 2017 року.

Таке рішення мотивував тим, що призначення і проведення позапланової перевірки додержання законодавства про працю суб'єкта господарювання - ДП «Салют» з питань, викладених у зверненнях народного депутата України ОСОБА_4 №НД-43 від 17 березня 2017 року, № НД-46 від 30 березня 2017 року та за згодою Держпраці на проведення перевірки №4538/4/4.1-ДП-17 від 18 квітня 2017 року, здійснено з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки викладені у зазначених зверненнях народного депутата України ОСОБА_4 питання (щодо вчинення дій щодо доведення до банкрутства Комбінату, дотримання вимог з безпеки цього підприємства) жодним чином не стосуються сфери нагляду за додержанням законодавства про працю, а належать до виключної компетенції інших органів державної влади і відповідач, який є повноважним органом, що забезпечує реалізацію державної політики з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю на території Дніпропетровської області, здійснюючи дії щодо перевірки позивача, складаючи акт за результатами такої перевірки та приймаючи оскаржуваний припис, діяв не в межах повноважень та не у спосіб, який визначено чинним законодавством.

У касаційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати постанову цього суду і залишити в силі постанову суду першої інстанції.

Свої вимоги мотивує тим, що позапланову перевірку Комбінату призначено з дотриманням вимог Порядку проведення перевірок посадовими особами Державної інспекції України з питань праці та її територіальних органів, затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України від 2 липня 2012 року № 390 (чинний у період виникнення спірних відносин; далі - Порядок № 390), підстав не допускати інспектора до перевірки у позивача не було. Покликання на те, що звернення народного депутата не може бути підставою для позапланової перевірки, а викладені в цьому зверненні питання не стосуються предмета позапланової перевірки відповідач вважає безпідставними зважаючи на те, що є предметом спору в цій справі.

Позивач у запереченнях на касаційну скаргу зазначив, що оскаржене рішення є законним і обґрунтованим, відповідно підстав для задоволення касаційної скарги немає.

Ухвалою від 27 вересня 2017 року Вищий адміністративний суд України відкрив касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою.

15 грудня 2017 року розпочав роботу Верховний Суд і набрав чинності Закон України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - Закон № 2147-VIII).

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу VІІ «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України(далі - КАС) касаційні скарги (подання) на судові рішення в адміністративних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно зі статтею 327 КАС судом касаційної інстанції в адміністративних справах є Верховний Суд.

Ухвалою від 6 лютого 2018 року суддя-доповідач цього суду прийняв касаційну скаргу у цій справі до провадження.

Касаційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України від 5 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V) державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до частини четвертої статті 4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до частини першої статті 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; &?г;…&?ж; звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу &?ь;…&? ;.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом; доручення Прем'єр-міністра України про перевірку суб'єктів господарювання у відповідній сфері у зв'язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров'я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; &?е;…&?е;.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону № 877-V суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Згідно з частинами першою, другою статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.

За частиною п'ятою статті 7 Закону № 877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

Відповідно до статті 38 Закону України від 14 жовтня 1992 року № 2694-ХІІ «Про охорону праці» (далі - Закон № 2694-ХІІ) державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють: центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці; &?о;…&? ;.

Згідно з частиною першою статті 39 Закону № 2694-ХІІ посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право:

безперешкодно відвідувати підконтрольні підприємства (об'єкти), виробництва фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, та здійснювати в присутності роботодавця або його представника перевірку додержання законодавства з питань, віднесених до їх компетенції;

одержувати від роботодавця і посадових осіб письмові чи усні пояснення, висновки експертних обстежень, аудитів, матеріали та інформацію з відповідних питань, звіти про рівень і стан профілактичної роботи, причини порушень законодавства та вжиті заходи щодо їх усунення;

видавати в установленому порядку роботодавцям, керівникам та іншим посадовим особам юридичних та фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, міністерствам та іншим центральним органам виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевим державним адміністраціям та органам місцевого самоврядування обов'язкові для виконання приписи (розпорядження) про усунення порушень і недоліків в галузі охорони праці, охорони надр, безпечної експлуатації об'єктів підвищеної небезпеки;

забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих;

притягати до адміністративної відповідальності працівників, винних у порушенні законодавства про охорону праці;

надсилати роботодавцям подання про невідповідність окремих посадових осіб займаній посаді, передавати матеріали відповідним органам для притягнення цих осіб до відповідальності згідно із законом.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну інспекцію України з питань праці, затвердженого Указом Президента України від 6 квітня 2011 року № 386/2011 (далі - Положення № 386/2011) Державна інспекція України з питань праці є центральним органом виконавчої влади, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, законодавства про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням, на випадок безробіття в частині призначення нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Згідно з пунктом 3 Положення № 386/2011, одним із основних завдань Держпраці України, є реалізація державної політики з питань державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства про працю.

Згідно з підпунктом 1 пункту 4 Положення № 386/2011 Держпраця України відповідно до покладених на неї завдань, здійснює державний нагляд та контроль за додержанням підприємствами, установами, організаціями, незалежно від форм власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування законодавства про працю з питань трудових відносин, надання гарантій і компенсацій.

Відповідно до підпункту 5 пункту 6 Положення № 386/2011 Держпраця України для виконання покладених на неї завдань має право здійснювати безперешкодно перевірки у виробничих, службових та адміністративних приміщеннях роботодавців, а також перевірки робочих місць працівників, розташованих поза цими приміщеннями, з метою нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, ознайомлюватися під час проведення перевірок з інформацією, документами і матеріалами та одержувати від роботодавців, необхідні для виконання повноважень Держпраці України копії або витяги з документів, ведення яких передбачено законодавством про працю (у тому числі з питань, передбачених підпунктом 1 пункту 4 цього Положення) та законодавством про зайнятість.

Згідно з пунктом 7 Положення № 386/2011 Держпраця України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

Відповідно до пункту 3 Положення № 390 Інспектор може проводити планові та позапланові перевірки, які можуть здійснюватися за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Позапланова перевірка проводиться незалежно від кількості раніше проведених перевірок за наявності підстав, визначених Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Позапланові перевірки за зверненнями фізичних та юридичних осіб про порушення суб'єктами господарювання вимог законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування здійснюються за наявності згоди Держпраці України на їх проведення. Інспекторам забороняється виступати посередниками, арбітрами чи експертами під час розгляду трудових спорів.

Аналізуючи наведені положення законодавства в аспекті спірних правовідносин колегія суддів вважає за можливе звернути увагу на те, що даючи оцінку рішенню (припису) посадової особи територіального органу Держпраці за наслідками позапланової перевірки, окрім правомірності, власне вимог цього рішення/припису (з огляду на правовий статус Держпраці та її територіальних органів), важливим є з'ясувати, серед іншого, дотримання процедури проведення цієї позапланової перевірки. У такому контексті слід зважити на те, на якій підставі призначено цю перевірку (тобто, чи є відповідний розпорядчий документ на проведення позапланової перевірки, чи погоджено проведення позапланової перевірки з Держпраці (з огляду на вимоги закону про необхідність такого погодження), що було предметом перевірки, чи оформлено відповідні документи на проведення позапланової перевірки (як от направлення), чи ознайомлений суб'єкт господарювання про проведення позапланової перевірки і її предметом, відтак чи були законні підстави не допускати посадовому особу до перевірки.

Суди у цій справі встановили, що підставою оскарження припису відповідача за наслідками позапланової перевірки Комбінату по суті є те, що приводом для її призначення слугувало звернення народного депутата України стосовно доведення Комбінату до банкрутства. На думку позивача, предмет перевірки не стосується викладених у цьому зверненні питань, а крім того, відповідач, з огляду на свою компетенцію, й не може перевірити дотримання вимог законодавства в аспекті тих питань, які порушено у згаданому зверненні. Тобто, позивач оскаржує спірний припис, оскільки вважає призначення позапланової перевірки таким, що відповідає вимогам закону.

Так, у справі встановлено, що позапланову перевірку Комбінату призначено на підставі наказу ГУ Держпраці №734-П від 20 квітня 2017 року з питань, викладених у зверненнях народного депутата України ОСОБА_4 №НД-43 від 17 березня 2017 року, №НД-46 від 30 березня 2017 року та для проведення такої перевірки отримано згоду Держпраці №4538/4/4.1-ДП-17 від 18 квітня 2017 року.

Звернення народного депутата ОСОБА_4 №НД-43 від 17 березня 2017 року адресоване Кабінету Міністрів України і стосувалося необхідності перевірки інформації щодо наявності обставин доведення Комбінату до банкрутства.

Депутатське звернення народного депутата ОСОБА_4 №НД-46 від 30 березня 2017 року адресоване Прем'єр-Міністру України Гройсману В.Б. і містить прохання про направлення на Комбінат спеціалістів та вжиття заходів безпеки на підприємстві з огляду на небезпеку, яка виникла у зв'язку з витоком аміаку.

Відтак Міністр економічного розвитку і торгівлі України С. Кубів направив, зокрема, Держпраці, листи з вимогою розглянути та надати відповідь народному депутату України ОСОБА_4 та поінформувати Кабінет Міністрів України про вжиті заходи.

Департамент з питань праці Держпраці листом №4538/4/4.1-ДП-17 від 18 квітня 2017 року направив ГУ Держпраці згадані звернення народного депутата України ОСОБА_4 щодо можливого порушення законодавства про працю посадовими особами ДО «Комбінат «Салют» та доручив розглянути ці звернення і провести перевірку викладених у зверненнях питань.

Отож, судячи зі встановлених обставин, безпосереднім приводом для проведення відповідачем позапланової перевірки слугувала вимога Держпраці провести таку перевірку Комбінату, яка своєю чергою зумовлена вимогою Міністра економічного розвитку і торгівлі України, адресована зокрема Держпраці, з'ясувати в межах своєї компетенції питання, які народний депутат ОСОБА_4 адресував уряду та Прем'єр-міністру України (а не безпосередньо відповідачу та/чи Держпраці).

Перед початком перевірки позивач отримав направлення на проведення перевірки № 734-П від 20 квітня 2017 року, в якому зазначено про предмет перевірки (додержання законодавства про працю з питань, викладених у згаданих зверненнях народного депутата України ОСОБА_4.) та був ознайомлений з підставами проведення перевірки, свідченням чого є штамп вхідної кореспонденції від 24 квітня 2017 року № 309 на направленні на перевірку.

У період з 24 квітня 2017 року до 28 квітня 2017 року головний державним інспектор відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Дніпропетровському регіоні Уріщенко А.В. на підставі наказу № 734-П від 20 квітня 2017 року та направлення на перевірку № 114 від 20 квітня 2017 року провела позапланову перевірку ДО «Комбінат «Салют» з питань додержання суб'єктами господарювання законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування, за результатами якої складено акт № 148/4.1-7 від 28 квітня 2017 року.

Згідно з актом перевірки № 148/4.1-7 від 28 квітня 2017 року, посадову особу ГУ Держпраці фактично до проведення позапланової перевірки не допустили, що підтверджується листам від 25 і 28 квітня 2017 року, направленими ДО «Комбінат «Салют» на адресу відповідача.

На підставі акта перевірки № 148/4.1-7 від 28 квітня 2017 року та у відповідності до положень підпункту 7 пункту 6 Положення № 386/2011, Інспектор праці Уріщенко А.В. винесла припис №148/4.1-7-109 від 28 квітня 2017 року про усунення у строк до 15 квітня 2017 року встановлених порушень, а саме: підготувати та надати інформацію та документи, необхідні для проведення перевірки, а саме: контракт керівника (якщо такий є); наказ (інший документ), згідно якого керівник призначається на посаду; Посадову інструкцію головного бухгалтера; паспортні дані керівника та попереднього керівника, їх ідентифікаційні коди та накази про призначення та звільнення попереднього керівника; паспортні дані головного бухгалтера, його ідентифікаційний код та наказ про його призначення; тарифні сітки, штатний розпис за період 2016-лютий 2017 р.р.; положення про оплату праці; статистична звітність за 2016-лютий 2017 р.р. (копії форм стат. звітності 1-ПВ, квартальні); відомості про нарахування заробітної плати вантажникам, керівнику та його заступникам за період 2016 - лютий 2017 p.p.; табеля використання робочого часу вантажників, керівнику та його заступникам за період 2016 - лютий 2017 p.p. та табеля обліку використання робочого часу за останній місяць роботи осіб, які звільнені у зв'язку зі скороченням штату у 2016 - лютий 2017 р.р.; особові картки за формою № П-2 осіб, які звільнені у зв'язку зі скороченням штату у 2016- лютий 2017р.р.; накази по підприємству щодо визначення розмірів премій, доплат та надбавок керівнику та його заступникам за період 2016 - лютий 2017 p.p.; підстави для скорочення штату працівників (всі накази щодо змін штатного розпису); нарахування та виплата остаточного розрахунку з особам, які звільнені у зв'язку зі скороченням штату у 2016-1017р.р.; повідомлення працівників про скорочення; погодження скорочення працівників з профспілкою; накази щодо звільнення працівників у зв'язку зі скороченням; книга обліку руху трудових книжок; накази щодо прийому на роботу працівників за період 2016-лютий 2017р.р.; інші документи, які стосуються розгляду звернення.

Беручи до уваги наведене правове регулювання та враховуючи, що для проведення позапланової перевірки Комбінату відповідач виконав вимоги Закону №877-V та Порядку № 309 щодо необхідності погодження з Держправці проведення такої перевірки, пред'явив направлення на перевірку, повідомив підконтрольного суб'єкта з підставами і предметом позапланової перевірки, зважаючи, що предмет перевірки та вимоги (зміст) спірного припису щодо надання документів є предметом відання Держпраці і її територіальних органів, колегія суддів вважає, що правильним є висновок суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог.

Мотиви, якими керується позивач, оскаржуючи спірний припис, не спростовують обставин, про які зазначено і його судження про те, що предмет позапланової перевірки не має жодного відношення до питань, які виклав у своїх зверненнях народний депутат ОСОБА_4, не є підставою, яка у розумінні Закону №877-V дозволяє не допускати посадову особу контролюючого органу до проведення позапланової перевірки. Більш того, судження позивача про недоцільність проведення відповідачем позапланової перевірки і про компетенцію інших державних органів, які на його думку могли б з'ясувати порушені у зверненні народного депутата питання, з огляду на встановлені в цій справі обставини, не можуть бути свідченням неправомірності дій ГУ Держпраці та його посадової особи щодо прийняття спірного припису.

Відповідно до частини першої статті 341 КАС суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 352 КАС суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

Переглянувши оскаржені судові рішення в межах заявлених вимог касаційної скарги колегія суддів дійшла висновку, що за встановлених в цій справі обставин і правового регулювання спірних відносин законним і обґрунтованим є рішення суду першої інстанції, яке суд апеляційної інстанції скасував помилково.

Керуючись статтями 3, 341, 344, 349, 352, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в :

Касаційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області задовольнити.

Постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 30 серпня 2017 року в цій справі скасувати і залишити в силі постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 червня 2017 року.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий М. І. Смокович

Судді О. В. Білоус

Т. Г. Стрелець