Справа № 826/17907/17
Суддя: Кучма А.Ю.
Дата ухвалення: 2018-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач - Кучма А.Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Кучми А.Ю.

суддів: Коротких А.Ю., Мєзєнцева Є.І.

за участю секретаря: Тищенко Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.07.2018 (м. Київ, дата складання повного тексту не зазначається) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про скасування рішення,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_3, ОСОБА_4 звернулись до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про скасування наказу від 27.11.2017 №377 «Про скасування реєстрацій декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності».

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.07.2018 адміністративний позов задоволено, визнано протиправним та скановано наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27.11.2017 №377 «Про скасування реєстрацій декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності».

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що відповідачем були встановленні відповідні порушення з боку позивача у поданих документах, тому рішення про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності є обґрунтованим.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що наказ не відповідає вимогам чинного законодавства, є необґрунтованим та таким, що прийнятий з порушенням розумного строку, а відтак, підлягає скасуванню.

Позиція відповідача обґрунтована відповідністю оскаржуваного наказу вимогам законодавства та обґрунтованістю зазначених підстав для скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду - скасуванню.

Згідно з ст. 317 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції скасовує її та ухвалює нове рішення, якщо визнає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Судом першої інстанції встановлено, що Департаментом з питань ДАБК м. Києва зареєстровано подану позивачами декларацію про початок виконання будівельних робіт «Будівництво житлового будинку квартирного типу з нежитловими приміщеннями, поштова/будівельна адреса: 02230, АДРЕСА_1» від 21.11.2016 №КВ68 та декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності «Будівництво житлового будинку квартирного типу з нежитловими приміщеннями на АДРЕСА_1» від 24.05.2017 №КВ11.

На підставі звернення депутата Київської міської ради В. Назаренка від 09.10.2017 №08/279/08/166-912 та на виконання вимог припису від 04.10.2016 та приписів від 03.10.2016 Департаментом з питань ДАБК м. Києва видано направлення від 12.10.2017 б/н на проведення позапланової перевірки за адресою АДРЕСА_1 («Будівництво житлового будинку квартирного типу з нежитловими приміщеннями») щодо дотримання позивачами, фізичною особою - підприємцем ОСОБА_6 (розробник документації), ТОВ «Білдінг Еволюшн» (генеральний підрядник) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Строк дії направлення - з 12.10.2017 до 26.10.2017.

Крім того, відповідачем складено лист від 19.10.2017 №073-9527 про необхідність, зокрема, позивачам до 31.10.2017 о 10:00 надати до Департаменту з питань ДАБК м. Києва документи згідно переліку у зв'язку з проведенням відносно них перевірки та з проханням забезпечити доступ до об'єкта будівництва за вказаною адресою.

Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за результатами проведення обстеження земельних ділянок, зокрема, на АДРЕСА_1 виявлено ознаки проведення будівельних робіт на земельній ділянці з порушенням містобудівного та земельного законодавства, які зафіксовані в акті обстеження земельної ділянки від 17.10.2017 №7-1663-03. Акт, фотоматеріали та графічні матеріали для проведення перевірки надіслано на адресу відповідача супровідним листом від 23.10.2017 №0.

Згідно копії листа до Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві від 13.11.2017 №073-10402 вбачається, що під час виїзду посадової особи відповідача на місце проведення перевірки доступу до об'єкта будівництва не було, що унеможливило проведення перевірки, а на письмове запрошення позивачі не прибули, документи не надали у зв'язку з чим відповідачем висловлено прохання посприяти у проведенні перевірки.

Наказом від 27.11.2017 №377 Департаментом з питань ДАБК м. Києва відповідно до ч.2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп. 5 п. 3 розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності», на підставі листа Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 23.10.2017 №0, акту обстеження земельної ділянки від 17.10.2017 №7-1663-03 скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво житлового будинку квартирного типу з нежитловими приміщеннями» за адресою: АДРЕСА_1 від 21.11.2016 №КВ68 та реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності «Будівництво житлового будинку квартирного типу з нежитловими приміщеннями» за адресою: АДРЕСА_1 від 24.05.2017 №КВ11.

Скасовуючи реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації Департамент з питань ДАБК м. Києва виходив з того, що позивачами при використанні земельної ділянки самовільно змінено її цільове призначення, що зафіксовано в листі Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та акті обстеження земельної ділянки.

Позивач, вважаючи вищевказаний наказ протиправним, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги дійшов до висновку, що відповідачем не доведено правомірність оскаржуваного наказу з урахуванням вимог, встановлених ч.2 ст. 19 Конституції України та ч. ст. 2 КАС України.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Частина 2 статті 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Таким чином, реєстрація декларації може бути скасована у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Аналогічна позиція викладена у п. 22 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (в редакції, чинній на момент прийняття оскаржуваного наказу).

Під виявленням недостовірних даних у зареєстрованій декларації розуміється встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема статтею 391, встановлено єдину підставу для скасування реєстрації декларації, а саме: подання замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом.

Таким чином, наслідки у вигляді скасування реєстрації декларації можуть застосовуватись уповноваженим органом виключно у разі повідомлення в цій декларації недостовірних даних, які дають підстави вважати об'єкт самочинним будівництвом.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань: здійснює державний контроль за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності; ліцензійних умов на провадження господарської діяльності; проводить аналіз та узагальнення результатів контролю за якістю виконаних будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються під час будівництва, відповідно до закону здійснює державний ринковий нагляд за будівельними виробами, подає відповідним органам пропозиції щодо вдосконалення державних стандартів, будівельних норм і правил.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

В п.2 даного порядку визначено за дотриманням яких норм здійснюється державно архітектурно-будівельний контроль.

Підстави та строк для проведення позапланової перевірки визначені п.7 Порядку №553.

Перелік вимог за дотриманням яких здійснюється Державний архітектурно-будівельний контроль зазначено у ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» перелічено права посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, підстави для її проведення, строк проведення та обов'язки посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Як вбачається з матеріалів справ, Департаментом з питань ДАБК м. Києва зареєстровано позивачам декларацію про початок виконання будівельних робіт на об'єкт будівництва - «Будівництво житлового будинку квартирного типу з нежитловими приміщеннями» за адресою: АДРЕСА_1, нове будівництво, категорія складності - ІІІ категорія.

У вказаній декларації про початок виконання будівельних робіт міститься посилання на містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, видані Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 02.06.2016 за №64/14/32/004-16.

Земельна ділянка використовується для будівництва на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 28.02.2013 за №351, серія ВТВ №613979.

Витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності серія ЕАС №683526 від 04.06.2013, індексний номер 4369688, номер запису про право власності 246547, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 0, кадастровий номер НОМЕР_1. Площа земельної ділянки складає 2043,4 кв.м, поверховість - 5.

Наказ від 27.11.2017 №377 «Про скасування реєстрацій декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності» обґрунтовано тим, що будівельні роботи виконуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, посилаючись на лист Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 23.10.2017 №0 та акт обстеження земельної ділянки від 17.10.2017 №7-1663-03.

Судом першої інстанції зазначено, що в оскаржуваному наказі не вказано які саме недостовірні дані внесено позивачем до декларацій, що дають підстави вважати об'єкт самочинним будівництвом, а тому посилання відповідача у відзиві на позовну заяву на ймовірні підстави для скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, які фактично виникли після звернення позивачів до суду, є необґрунтованими.

При цьому, лист Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 23.10.2017 №0, акт обстеження земельної ділянки від 17.10.2017 №7-1663-03 не можуть підтверджувати чи спростовувати обставини у даній справі.

Крім того, таке порушення як розроблення та затвердження проектної документації на об'єкті будівництва з порушенням вимог містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом та не є недостовірними даними, які можуть призвести до наслідків передбачених ч.2 ст. 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За таких обставин суд першої інстанції дійшов до висновку, про відсутність правових підстав вважати об'єкт самочинним будівництвом згідно з ч.2 ст. 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що, в сувою чергу, свідчить про відсутність підстав для скасування декларації про початок виконання будівельних робіт.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки №91/14/12/009-14 від 27.06.2014 (а.с. 28-31), встановлено, що цільове призначення земельної ділянки: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). Функціональне призначення земельної ділянки: територія зелених насаджень загального користування та громадських будівель і споруд - відповідно до Генерального плану міста та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 №370/1804.

Згідно п.1 містобудівних умов та обмежень, гранично допустима поверховість об'єкта згідно вимог п. 3.19* ДБН 360-92** з врахуванням оточуючої забудови за умови дотримання нормативних відстаней від оточуючих будівель і споруд (не повинна перевищувати 4-х поверхів), натомість у декларації про початок виконання будівельних робіт на об'єкт будівництва - «Будівництво житлового будинку квартирного типу з нежитловими приміщеннями» за адресою: АДРЕСА_1, зазначена поверховість - 4 + технічний, а згідно декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорій складності, зазначена поверховість - 5.

Крім того, відповідно до п. 3.19* ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень», район садибної забудови може бути сформований окремими житловими чи блокованими будинками з присадибними (приквартирними) ділянками з господарськими будівлями або без них. Забудова цих районів не повинна перевищувати 4-х поверхів. Відповідно до додатку «В» ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», при визначенні поверховості надземної частини будинку до кількості поверхів включають усі надземні поверхи (включаючи мансардний), у тому числі технічний і цокольний, якщо верх його перекриття знаходиться вище середньої планувальної позначки землі не менше ніж на 2 м.

Враховуючи вищевказане, проектна документація, яка розроблена ФОП «ОСОБА_6.» під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_7., та передана замовнику будівництва ОСОБА_4, ОСОБА_3, для виконання будівельних робіт на об'єкті: «Будівництво житлового будинку квартирного типу з нежитловими приміщеннями» за адресою: АДРЕСА_1, розроблена не у відповідності вимог п.1 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, чим порушено ч.2 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Таким чином, замовником будівництва затверджено проектну документацію на об'єкт будівництва - «Будівництво житлового будинку квартирного типу з нежитловими приміщеннями» за адресою: АДРЕСА_1, яка суперечить законодавства, чим порушено ст.23 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Колегія суддів зазначає, що чинним законодавством у галузі містобудівної діяльності передбачено, що достатньою та необхідною правовою підставою для скасування органом архітектурно-будівельного контролю реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації є встановлення факту наведення у ній замовником недостовірних даних, які дають підставу вважати об'єкт самочинним будівництвом, жодною правовою нормою не регламентовано порядок виявлення органом архітектурно-будівельного контролю такого факту і його обов'язку проводити перевірку, якщо недостатність зазначених у декларації даних є очевидною.

При цьому, законодавством не передбачено, що встановлення фактів наведення замовниками недостовірних даних у декларації відбувається виключно за результатами здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, а не в процесі їх проведення.

Крім того, відповідно до п.10 Порядку №553 орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, органами Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Таким чином, інформація, на підставі якої відповідачем було видано оскаржуваний наказ надійшла на його адресу в офіційному повідомленні від компетентного органу виконавчої влади, яким встановлено факт зазначення недостовірних даних і фактично встановлено наявність недостовірних даних в деклараціях.

Матеріали справи містять усі належні докази на підтвердження виявлених відповідачем порушень, дані порушення позивачем спростовано не було.

Посилання представника позивача, що відповідач немає повноважень на скасування раніше виданих декларацій колегією суддів не приймається, оскільки чинне законодавство не містить такої заборони.

За таких обставин, колегія суддів дійшла до висновку, що наказ відповідача від 27.11.2017 №377 «Про скасування реєстрацій декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності» з урахування встановлених порушень позивачем норм чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності під час розгляду даної справи є правомірним та не підлягає скасуванню, прийнятий у межах повноважень та у спосіб визначений законодавством, тому позовні вимоги в частині щодо визнання даного наказу протиправним та його скасування не підлягають задоволенню.

Проаналізувавши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції невірно надана правова оцінка обставинам справи, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду - скасуванню.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.04.2018 - скасувати, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_3, ОСОБА_4 відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 24.09.2018.

Головуючий-суддя: А.Ю. Кучма

Судді: А.Ю.Коротких

Є.І. Мєзєнцев