Справа № П/811/1075/17
Суддя: Хохуляк В.В.
Дата ухвалення: 2018-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 вересня 2018 року

Київ

справа №П/811/1075/17

адміністративне провадження №К/9901/58918/18

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Хохуляка В.В., перевіривши касаційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.02.2018 та постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 11.07.2018

у справі №П/811/1075/17 за адміністративним позовом Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області до Державного підприємства «Кіровоградський комбінат Хлібопродуктів №2» Державного агентства резерву України про стягнення податкового боргу,

встановив:

Головне управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області звернулося до адміністративного суду з позовом до Державного підприємства «Кіровоградський комбінат Хлібопродуктів №2» Державного агентства резерву України, в якому просило суд: стягнути з відповідача податковий борг у загальній сумі 1386748,80грн.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.02.2018, залишеним без змін постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 11.07.2018, позовні вимоги задоволено частково. Постановлено стягнути з Державного підприємства «Кіровоградський комбінат Хлібопродуктів №2» Державного агентства резерву України з рахунків у банківських установах податковий борг з частини чистого прибутку (доходу господарських організацій) у сумі 1353639,00грн. В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

Не погоджуючись з рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій Головне управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області 09.08.2018, тобто в межах строку на касаційне оскарження, звернулась з касаційною скаргою до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 21.08.2018 касаційну скаргу позивача було залишено без руху з мотивів її невідповідності вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у зв'язку з ненаданням документа про сплату судового збору у розмірі визначеному законом, та встановлено заявнику строк на усунення вказаних недоліків терміном у десять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Вказану ухвалу Верховного Суду вручено представнику заявника 29.08.2018, що підтверджується рекомендованими повідомленням про вручення поштового відправлення № 395.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду про залишення касаційної скарги без руху податковим органом, в межах відведеного судом строку, на адресу суду направлено клопотання про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги щодо надання платіжного документа. Вказане клопотання мотивовано відсутністю на рахунку грошових коштів необхідних для сплати судового збору та необхідністю додаткового часу для усунення недоліків касаційної скарги, які стали підставою для залишення касаційної скарги без руху. Позивач зазначає, що найближчим часом при надходженні додаткового фінансування судовий збір буде сплачено.

На підтвердження доводів щодо відсутності можливості усунути у відведений судом строк недоліки касаційної скарги шляхом надання документа про сплату судового збору позивачем надано копію службової записки до відділу фінансування, бухгалтерського обліку та звітності Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області від 05.09.2018 щодо необхідності сплати судового збору за подання касаційної скарги та копію службової записки до відділу юридичного управління від 05.09.2018 про недостатність відкритих асигнувань за КЕКВ 2800 для сплати судового збору.

Разом з тим, суд приходить до висновку, що дані докази є неналежними для задоволення клопотання позивача, оскільки не стосуються його матеріального стану на час розгляду даного клопотання.

Також, податковим органом не надано доказів на підтвердження вчинення дій з метою отримання суми грошових коштів необхідної для сплати судового збору за подання касаційної скарги, наприклад, звернення до податкового органу вищого рівня або органу казначейської служби з обґрунтуванням необхідності касаційного оскарження судових рішень у даній справі та отримання відповідного фінансування.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Порядок поновлення та продовження процесуальних строків врегульовано статтею 121 КАС України.

Відповідно до частини другої статті 121 Кодексу встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Продовження строку є надання нового строку на вчинення процесуальної дії, яка не була з поважної причини вчинена у заздалегідь встановлений судом строк.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов'язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14.05.1981№ R (81) 7: «В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати» (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду є складовою доступу до правосуддя.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VІ.

Згідно з положеннями Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI органам фіскальної служби не надано пільг щодо сплати судового збору.

Органи доходів і зборів є державними органами, які утримуються за рахунок Державного бюджету України, та мають право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 «Інші поточні платежі», розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Статтею 330 КАС України передбачено обов'язок особи, яка подає касаційну скаргу, щодо одночасного надання документу про сплату судового збору.

Таким чином, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов'язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Суд зазначає, що податковий орган, діючи як суб'єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов'язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому зупинення на рахунку податкового органу фінансових операцій, зокрема, в частині видатків передбачених на сплату судового збору, не повинно впливати на можливість неухильного виконання останнім покладених на нього нормами КАС України процесуальних обов'язків щодо оформлення касаційної скарги, та не повинно ставитись у залежність від правовідносин, у які податковий орган вступає в інших сферах його діяльності, зокрема, з приводу безспірного списання коштів з його рахунків на підставі виконавчих документів, оскільки ці фактори не є взаємопов'язаними.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що наведені заявником у клопотанні обставини не є підставою для систематичного продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, клопотання позивача про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги у даній справі задоволенню не підлягає.

Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

На момент постановлення Верховним Судом даної ухвали, на адресу суду від заявника касаційної скарги не надходив документ про сплату судового збору у визначеному законом розмірі.

Пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

За змістом частини восьмої статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Враховуючи викладене, Головним управлінням Державної фіскальної служби у Кіровоградській області не виконано вимоги ухвали щодо надання документа про сплату судового збору, у зв'язку з чим касаційна скарга підлягає поверненню.

Керуючись статтями 169, 248, 332, 355, 359 КАС України, суд -

ухвалив:

Відмовити Головному управлінню Державної фіскальної служби у Кіровоградській області у задоволенні клопотання про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги у справі №П/811/1075/17.

Касаційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.02.2018 та постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 11.07.2018 у справі №П/811/1075/17 за адміністративним позовом Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області до Державного підприємства «Кіровоградський комбінат Хлібопродуктів №2» Державного агентства резерву України про стягнення податкового боргу - повернути заявнику.

Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи, скаржнику - копію даної ухвали разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

В.В. Хохуляк

Суддя Верховного Суду