Справа № П/811/1593/17
Суддя: Панченко О.М.
Дата ухвалення: 2018-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
10 вересня 2018 рокусправа №П/811/1593/17
Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Панченко О.М. (доповідач),
суддів: Чередниченка В.Є., Іванова С.М.,
перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Державної фіскальної служби України
на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 березня 2018 р. у справі №П/811/1593/17
за позовом Приватного підприємства "Пропус-Плюс"
до Державної фіскальної служби України,
треті особи - Товариство з обмеженою відповідальністю "Технафтсервіс", Приватне підприємство "Агро-Стар", Товариство з обмеженою відповідальністю "ВП "Діамант", Товариство з обмеженою відповідальністю "Енерготрейд-Ойл", Товариство з обмеженою відповідальністю "Мобіл Енерджі", Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпроресурс-Ойл", Товариство з обмеженою відповідальністю "Запоріжнафтохім",
про зобов'язання вчинити дії та скасування рішень, -
встановив:
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 березня 2018 року позов Приватного підприємства "Пропус-Плюс" задоволено.
Не погодившись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, скаржник оскаржив його в апеляційному порядку.
Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду 23.04.2018 року апеляційну скаргу повернуто скаржнику відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Копію ухвали суду від 23.04.2018 року скаржник отримав 14.05.2018 року.
13.06.2018 року скаржник повторно оскаржив рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку.
Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 04 липня 2018 року апеляційну скаргу скаржника залишено без руху і надано строк упродовж десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме:
- вказати інші підстави для поновлення строку апеляційного оскарження рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 березня 2018 р.;
- надати копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи;
- вказати код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;
- вказати повне найменування учасників справи, їх місцезнаходження.
До апеляційного суду повернулося поштове повідомлення про отримання скаржником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 30 липня 2018 року.
На виконання ухвали від 04.07.2018 року до суду 13.08.2018 року надійшло клопотання скаржника про долучення до матеріалів справи:
- копії довіреності представника Державної фіскальної служби України;
- копії наказу на підтвердження повноважень посадової особи, що підписала довіреність представника;
- заяву від 07.08.2018 року № б/н про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16.03.2018 року у справі №11/811/1603/17;
- копії апеляційних скарг відповідно до кількості учасників справи;
В обґрунтування заяви про поновлення строку апеляційного оскарження скаржник зазначає, що первинно, в межах строків, передбачених ст. 295 КАС України, подано апеляційну скаргу до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16.03.2018 року по адміністративній справі № 11/811/1593/17.
Станом на момент первинного подання апеляційної скарги скаржник обєктивно не мав можливості сплатити судовий збір у звязку із здійсненням безспірного списання коштів з рахунків за виконавчими листами зарезультатами розгляду судових спорів.
Проте, ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 23.04.2018 року у справі № П/811/1593/17 апеляційну скаргу повернуто скаржнику.
Таким чином, зазначені обставини підтверджують факт звернення в межах строків, визначених ст.259 КАС України, із апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції. Просить суд прийняти до уваги те, що неможливість з об'єктивних причин сплатити судовий вбір (відсутність коштів або ж блокування рахунків, у зв'язку із здійсненням безспірного списання), які стали причиною несвоєчасного звернення до суду, не залежали від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов'язані з дійсними істотнимиперешкодами та труднощами для своєчасного вчинення передбачених та підтверджені належними доказами.
З метою виконання рішення суду Державній фіскальній службі України необхідно в термін до п'яти робочих днів до дати отримання цього повідомлення надати до Казначейства інформацію, пов'язану з виконанням рішення про стягнення коштів.
Казначейством до забезпечення виконання виконавчого документа зупинено операції на рахунках боржника.
Зазначає, що після завершення безспірного списання коштів та розблокування рахунків повна сума судового вбору за подання апеляційної скарги у справі №П/811/1593/17 буде негайно сплачена скаржником на відповідний казначейський рахунок Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду.
Розглянувши зазначену заяву та клопотання, колегія суддів доходить наступного висновку.
Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (ч. 2 ст. 121 КАС України).
Як вбачається з матеріалів справи, оскаржене рішення прийнято в порядку спрощеного провадження без участі сторін 16.03.2018 року. Копію рішення отримано скаржником 22.03.2018 року. Апеляційну скаргу подано скаржником до суду першої інстанції 13.06.2018 року, тобто після спливу строку, встановленого ч. 1 ст. 295 КАС України.
За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.
Щодо посилання скаржника на непроведення платежів для сплати судового збору суд зазначає, що у пункті 74 рішення Європейського суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звертав увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обовязків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".
У справі "Рисовський проти України" Європейський суд з прав людини "... підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обовязок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…".
Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, і податкові органи зокрема, зобовязати діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у даному випадку за рахунок платника податку у звязку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь такого платника податку).
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.
У постанові від 15 травня 2018 року у справі № 804/2979/17 Верховний Суд дійшов висновку, що "у ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Це повязано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обовязків, встановлених нею ж".
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Таким чином, неналежна організація проведення розрахунків чи фінансування суб'єкта владних повноважень, що перешкоджає виконанню вимог процесуального закону - КАС України в частині надання документа про сплату судового збору, не може бути підставою для поновлення строку апеляційного оскарження чи продовження строку для надання доказів сплати судового збору.
У клопотанні скаржник не пояснює, чому з часу отримання копії ухвали суду від 23.04.2018 року - з 14.05.2018 року по 12.06.2018 року не оскаржував рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку. Також наведені скаржником доводи не свідчать про наявність обставин, які об'єктивно перешкоджали скаржнику у встановлений ст. 295 КАС України строк надіслати до суду апеляційну скаргу від 03.04.2018 р. з належним чином оформленою довіреністю на ім'я представника або копією такої довіреності, засвідченої у визначеному законом порядку.
Отже, наведені скаржником доводи не свідчать про наявність поважних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження та задоволення заяви про продовження строку для надання доказів сплати судового збору.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Приймаючи до уваги, що скаржник у наданий строк не навів поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, слід відмовити у відкритті апеляційного провадження у справі №П/811/1593/17 за апеляційною скаргою Державної фіскальної служби України на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 березня 2018 року.
Керуючись статтями 121, 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Відмовити Державній фіскальній службі України у задоволенні клопотання про продовження строку для надання доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 березня 2018 р. у справі №П/811/1593/17.
Відмовити у відкритті апеляційного провадження у справі №П/811/1593/17 за апеляційною скаргою Державної фіскальної служби України на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 березня 2018 року.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги в порядку та строк, що визначені статтями 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України.
Головуючий суддя: О.М. Панченко
Суддя: В.Є. Чередниченко
Суддя: С.М. Іванов