Справа № 815/6704/17
Суддя: Данилевич Н.А.
Дата ухвалення: 2018-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 вересня 2018 року

Київ

справа №815/6704/17

адміністративне провадження №К/9901/58369/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Данилевич Н.А.,

суддів - Бевзенка В.М., Стрелець Т.Г.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Держпраці в Одеській області на постанову Одеського апеляційного адміністративного суду від 05 липня 2018 року у справі №815/6704/17 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держпраці у Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови,

в с т а н о в и в :

06 серпня 2018 року Головне управління Держпраці у Одеській області звернулось до суду касаційної інстанції з даною скаргою.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду зазначеної касаційної скарги визначено наступну колегію суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду: суддя-доповідач - Данилевич Н.А., судді - Бевзенко В.М., Стрелець Т.Г.

Порядок визначення складу суду регламентується нормами КАС України. Зокрема, частиною першою статті 31 КАС України передбачено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Водночас, згідно абзацу 2 підпункту 15.4 пункту 15 Розділу VII «Прикінцеві положення» КАС України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 6 грудня 2017 року № 5 «Про утворення судових палат Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, визначення спеціалізації суддів і судових палат, їх кількісного складу» із змінами, внесеними рішенням зборів суддів від 26 грудня 2017 року № 13, визначено спеціалізацію суддів Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян з розгляду категорій адміністративних справ.

Так, судді зазначеної палати розглядають наступні категорії адміністративних справ, відповідно до Класифікатора категорій адміністративних справ, затвердженого рішенням Ради суддів адміністративних судів України від 31.10.2013 № 114 ( далі - Класифікатора):

справи зі спорів з приводу забезпечення реалізації громадянами права голосу на виборах і референдумах (розділ 1 Класифікатора);

справи зі спорів з приводу забезпечення реалізації конституційних прав особи, а також реалізації статусу депутата представницького органу влади, організації діяльності цих органів (розділ 2 Класифікатора);

справи зі спорів з приводу забезпечення громадського порядку та безпеки, національної безпеки та оборони України (крім спорів за участю органів доходів і зборів щодо обмеження здійснення грального бізнесу) (розділ31 Класифікатора - за винятком п. 3.8.1. Класифікатора);

справи зі спорів з приводу забезпечення юстиції (розділ 11 Класифікатора);

справи зі спорів з відносин публічної служби (розділ 12 Класифікатора);

справи зі спорів щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, а також справи про дострокове припинення повноважень народного депутата України (розділ 13 Класифікатора).

Як вбачається з оскаржуваного судового рішення, ОСОБА_2 звернулась до суду з адміністративним позовом про визнання протиправною та скасування постанови №37 від 17.11.2017р. про накладення штрафу у розмірі 320 000 грн. за використання праці найманих осіб без належного оформлення трудових відносин з ними (фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту)).

З матеріалів касаційної скарги вбачається, що механізм накладення на суб'єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення визначено Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №509 від 17.07.2013р., відповідно до пункту 2 якого штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками. Штрафи можуть бути накладені на підставі акта про виявлення під час перевірки суб'єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу.

З огляду на такі обставини справи та позовні вимоги, дана справа підпадає під категорію справ щодо праці, зайнятості населення (крім зайнятості інвалідів)(пункт 10.4.1 класифікатора категорій адміністративних справ).

Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 6 грудня 2017 року № 5 «Про утворення судових палат Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, визначення спеціалізації суддів і судових палат, їх кількісного складу» із змінами, внесеними рішенням зборів суддів від 26 грудня 2017 року №13, визначено, що розгляд справ даної категорії здійснюють судді Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав.

Відповідно до частини першої статті 39 КАС України за наявності підстав, зазначених у статтях 36 - 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов'язані заявити самовідвід.

Згідно пункту 5 частини першої статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

У зв'язку з порушенням порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього КАС України, суддями Данилевич Н.А., Бевзенко В.М., Стрелець Т.Г. подано заяви про самовідвід.

За правилами частини першої статті 40 КАС України питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Таким чином, при визначенні категорії справи, яка є підставою належного автоматизованого розподілу з урахуванням спеціалізації суддів, допущено помилку, що є порушенням порядку визначення складу суду, встановленого статтею 31 КАС України.

Зважаючи на зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що заяви суддів Данилевич Н.А., Бевзенка В.М., Стрелець Т.Г. про самовідвід підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 31, 36, 39, 40 КАС України,

у х в а л и в :

Задовольнити заяви суддів Данилевич Н.А., Бевзенка В.М., Стрелець Т.Г. про самовідвід.

Передати матеріали касаційної Головного управління Держпраці в Одеській області на постанову Одеського апеляційного адміністративного суду від 05 липня 2018 року у справі №815/6704/17 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держпраці у Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення складу суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України, та з дотриманням Положення про автоматизовану систему документообігу суду і Тимчасових засад використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н.А.Данилевич

Судді В.М. Бевзенко

Т.Г. Стрелець