Справа № 807/395/18
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2018-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

14 вересня 2018 рокум. Ужгород№ 807/395/18

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Плеханова З.Б.,

при секретарі Цапфел Е.О.

за участю:

позивача: Приватне підприємство "Новітня енергія України",- представники ОСОБА_1, ОСОБА_2

відповідача: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг , представник - ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовною заявою Приватного підприємства "Новітня енергія України" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про зобов'язання вчинити дії. -

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Новітня енергія України" звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, яким просить:

1. Зобов'язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, встановити для Приватного підприємства «НОВІТНЯ ЕНЕРГІЯ УКРАЇНИ» з 1 серпня 2017 року коефіцієнт "зеленого" тарифу з урахуванням введення в експлуатацію ГЕС Шуми 13 травня 2016 року.

2.Стягнути в відповідача на користь позивача судові витрати.

3.Зобов'язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг подати звіт про виконання судового рішення протягом тридцяти днів з моменту набранням рішенням законної сили.

13 червня 2018 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду надійшло клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, в зв'язку з пропущення Позивачем шестимісячного терміну звернення до суду з адміністративним позовом.

В обґрунтування заявленого клопотання відповідач зазначає, що для звернення позивача до суду стало те, що «ПП «Новітня енергія України» звернулась до НКРЕКП з письмовою заявою про приведення розміру «зеленого» тарифу у відповідність до вимог статті 17-1 Закону України «Про електроенергетику», однак НКРЕКП відмовила у задоволенні заяви. Так, про порушення прав Позивач дізнався з моменту прийняття постанови НКРЕКП від 18.05.2017 № 668 якою було встановлено «зелений» тариф для ПП «Новітня енергія України», тобто за рік до подання позовної заяви, що в свою чергу свідчить про пропущення терміну звернення до суду.

Представником Позивача 21.05.2018 року було подано до суду клопотання про поновлення строку для звернення до суду. В обґрунтування заяви Позивач зазначив, що частина норм ЗУ « Про електроенергетику», яка стосувалась принципів встановлення та розміру тарифів та розміру коефіцієнтів "зеленого" тарифу втратила чинність, з дати початку дії закону, частина з початку дії нового ринку електричної енергії, частина через шість-дев'ять місяців з дня опублікування Закону, частина через 12 місяців з дня набрання чинності цим Законом, а частина норм щодо зеленого тарифу взагалі набирає чинності лише з 01 липня 2019 року. Так, позивач зазначає, що зважаючи на наведене, право на зміну "зеленого" тарифу виникало на час набуття новим законом чинності, та через 6 і 12 місяців після цієї дати.

В судовому засіданні представник позивача заперечив щодо задоволення клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду з мотивів наведених вище.

Представник відповідача підтримав наведене вище клопотання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав наведених у ньому та просив суд його задовольнити.

Заслухавши сторони, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 122 КАС України також встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

При цьому, поняття «повинна» слід тлумачити як неможливість, незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Прийнявши пояснення позивача при відкритті провадження по справі та його посилання на причину пропуску строку звернення, суд не мав всіх доказів та не встановлював всіх обставин, а тому залишення позову без розгляду було би передчасним.

Суд звертає увагу на те, що позивачем у судовому засіданні не наведено будь-яких поважних причин, які б об'єктивно та непереборно перешкоджали йому своєчасно звернутись до суду із вищезазначеними вимогами. Посилання позивача на те, що він не звертався до суду, оскільки спочатку вирішив скористатися зверненнями до відповідача та Антимонопольного комітету, та посилання на поетапну втрату чинності норм ЗУ "Про електроенергетику", і тому пропустив строк, що сам визнав, не є поважною причиною строку звернення, а оскарження дій та рішення відповідача не є передумовою звернення до суду, як така , що є обовоязковою у відповідності до чинного законодавства.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Пономарьов проти України" (N 3236/03 від 03 квітня 2008 року, § 41) зазначено, що "…Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави".

Відповідно до с. 1 ч.1 ЗУ «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю субєктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до статті 14 ч.4 ЗУ «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» ( Нацокмсія у законі це Регулятор) перелік питань, що вносяться на розгляд Регулятора, оприлюднюється не пізніше як за три робочі дні до дня проведення засідання на офіційному веб-сайті Регулятора.

Разом з переліком питань, що вносяться на розгляд Регулятора, підлягають оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора проекти рішень Регулятора та обґрунтування до них, одержані зауваження та пропозиції, а також вмотивована позиція Регулятора щодо одержаних зауважень.

Згідно ч.5 статті 14 ЗУ Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» ,рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора підписуються Головою. Результати засідання Регулятора оформлюються протоколом. Протокол засідання Регулятора оприлюднюється на його офіційному веб-сайті не пізніше пяти робочих днів з дня його проведення. Якщо до рішення Регулятора була подана окрема думка члена Регулятора, вона розміщується у публічному доступі як невідємна частина протоколу. Регулятор забезпечує онлайн-трансляцію засідань, що проводяться у формі відкритих слухань, на своєму офіційному веб-сайті. Зберігання записів таких трансляцій та вільний доступ до них на офіційному веб-сайті забезпечується Регулятором протягом не менше одного року з дня проведення засідання.

Відповідно до ст. 14 ч.6. ЗУ «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» рішення Регулятора не підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України. Відсутність державної реєстрації рішень Регулятора не є підставою для відмови суду у прийнятті заяви про їх оскарження. Регулятор веде реєстр всіх прийнятих рішень та забезпечує вільний доступ до них на своєму офіційному веб-сайті у затвердженому ним порядку.

Відповідно до ст. 14 ч.7. ЗУ «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», рішення Регулятора, що мають ознаки регуляторних актів, а також рішення з питань встановлення тарифів на товари (послуги) субєктів природних монополій, цін (тарифів) для населення (якщо відповідні повноваження щодо встановлення цін (тарифів) надані спеціальними законами) набирають чинності з дня, наступного за днем їх опублікування в офіційному друкованому виданні - газеті "Урядовий курєр", якщо більш пізній строк набрання ними чинності не встановлено самим рішенням, але не раніше дня офіційного опублікування рішення. Рішення підлягає опублікуванню у 15-денний строк з дня його прийняття.

Інші рішення Регулятора набирають чинності з дня їх прийняття, якщо рішенням не встановлено більш пізній строк набрання чинності, та доводяться до відома осіб, на яких поширюється їх дія, у порядку, встановленому Регулятором.

Згідно ч. 8 вказаної статті, рішення Регулятора, крім тих частин рішень, що містять таємну інформацію, підлягають оприлюдненню протягом пяти робочих днів з дня їх прийняття на офіційному веб-сайті Регулятора.

Частиною 9 ст.14 ЗУ «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», рішення Регулятора є обовязковими до виконання субєктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Судом, встановлено, що згідно Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, надалі (НКРЕКП) №668 від 18.05.2017 року та додатками до цих постанов приватному підприємству «НОВІТНЯ ЕНЕРГІЯ УКРАЇНИ» було встановлено «зелений» тариф на електричну енергію, вироблену на обєктах електроенергетики, що використовують альтернативні джерела енергії, до 1 січня 2030 року. Отже, позивачеві було встановлено "зелений" тариф весною 2017р., що стверджується також наданою до позову копією Постанови № 668 від 16.05.2017 року "Про встановлення "зеленого "тарифу ПП "Новітня Енергія України".

На виконання положень Закону, постанова НКРЕКП від 18.05.2017 року , була розміщена на офіційному веб-сайті НКРЕКП 24 .05.2017 року.( а.с.12).

Таким чином, постанова НКРЕКП від від 18.05.2017 року № 668 Про встановлення «зеленого» тарифу ПП "Новітня енергія України" є офіційно доведеною до відома громадян, у тому числі позивача, з 24 .05.2017 року.

Згідно Рєстру направленої кореспонденції НКРЕКП від 20.09.2017 року ( № п/п38)вказана постанова була направлена ПП "Новітня Енергія України".

Сам директор ПП "Новітня Енергія України" в судовому засіданні зазначив, що він особисто взнав про встановлення зеленого тарифу для його підприємства через місяць після винесення постанови, коли провів оплату, що свідчить про його обізнаність щодо встановлення зеленого тарифу. та згодою щодо сплати .

Однак, позовом позивач звернувся до суду 08 травня 2018 року, про що свідчить вхідний штамп суду, тобто поза межами шестимісячного строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду у зв'язку з пропущенням позивачем строку звернення до адміністративного суду без поважних причин.

На підставі наведеного та керуючись п. 8 ч. 1 ст. 240, ст. ст. 243, 248 КАС України, суд-

У Х В А Л И В:

1. Заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

2. Адміністративний позов Приватного підприємства "Новітня енергія України" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про зобов'язання вчини дії - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення

СуддяОСОБА_4