Справа № 826/11910/16
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2018-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про скасування заходів забезпечення позову

20 вересня 2018 року м. Київ № 826/11910/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Чудак О.М., за участю секретаря судового засідання Стринадко О.Г., представників відповідача Перепелиціна К.М., Бятця Д.О., Шибанова Я.М., представника третьої особи Політичної партії «Всеукраїнське об'єднання «Свобода» Дутки Р.О., представника третьої особи Українського інституту національної пам'яті Рябенка С.Д., у відсутність представників Громадської організації «Єврейська правозахисна група» та Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга», розглянувши у засіданні клопотання представника третьої особи про скасування заходів забезпечення позову Громадської організації «Єврейська правозахисна група» та Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Політична партія «Всеукраїнське об'єднання «Свобода», Український інститут національної пам'яті, - про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити певні дії, визнання нечинним рішення в частині,

встановив:

02.08.2016 Громадська організація «Єврейська правозахисна група» та Громадська організація «Антифашистська правозахисна ліга» звернулися до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Київської міської ради про:

- визнання дій щодо розгляду на засіданні Комісії з питань найменувань та в подальшому винесення на засідання депутатів Київської міської ради питання щодо перейменування проспекту Генерала Ватутіна на проспект Романа Шухевича, а Московського проспекту на проспект Степана Бандери, - протиправними;

- зобов'язання не підписувати та не оприлюднювати рішення сесії депутатів Київської міської ради від 07.07.2016 щодо перейменування Московського проспекту на проспект Степана Бандери;

- зобов'язання не вносити на подальший розгляд сесії депутатів Київської міської ради питання щодо перейменування проспекту Генерала Ватутіна на проспект Романа Шухевича.

Ухвалами Окружного адміністративного суду містам Києва від 08.08.2016 у справі відкрито провадження, проведено підготовчі дії та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.08.2016, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 22.08.2016 в задоволенні клопотання Громадської організації «Єврейська правозахисна група» та Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони вчиняти дії щодо підписання та оприлюднення рішення сесії депутатів Київської міської ради від 07.07.2016 щодо перейменування Московського проспекту - на проспект Степана Бандери, та всі дії по винесенню на подальший розгляд сесії депутатів Київської міської ради питання щодо перейменування проспекту Генерала Ватутіна - на проспект Романа Шухевича до ухвалення рішення в адміністративній справі, - відмовлено.

17.10.2016 представниками позивачів у зв'язку із опублікуванням 09.08.2016 у випуску №84 (4854) офіційної газети Київської міської ради «Хрещатик» рішення відповідача про «Про перейменування вулиць, проспекту та провулку у місті Києві» від 07.07.2016 №559/559, тобто набрання ним чинності з дати офіційного оприлюднення, подано заяву про зміну предмету позову.

Так, висловлено прохання визнати нечинним рішення Київської міської ради «Про перейменування вулиць, проспекту та провулку у місті Києві» від 07.07.2016 №559/559 в частині перейменування проспекту Московський на проспект Степана Бандери (п. 5 Додатку до рішення «Перелік вулиць, проспекту та провулку, які перейменовуються у місті Києві») з дати прийняття.

В подальшому, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.06.2017, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 20.07.2017 сумісне клопотання Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» та Громадської організації «Єврейська правозахисна група» про забезпечення позову задоволено частково. Заборонено Київській міській раді подавати на підпис та публікувати рішення сесії депутатів Київської міської ради від 01.06.2017 щодо перейменування проспекту Генерала Ватутіна на проспект Романа Шухевича до ухвалення рішення у даній справі.

В задоволенні клопотання про зупинення дії пункту 5 Додатку «Перелік вулиць, проспекту та провулку, які перейменовуються у місті Києві» до рішення Київської міської ради «Про перейменування вулиць, проспекту та провулку, які перейменовуються у м. Києві» від 07.07.2016 №559/559 щодо перейменування проспекту Московський на проспект Степана Бандери, до ухвалення рішення в адміністративній справі, - відмовлено.

На підставі рішення зборів суддів Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.10.2017 згідно з розпорядженням керівника апарату Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.10.2017, справу передано на автоматичний розподіл справ між суддями.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.11.2017 справу прийнято до провадження та призначено до розгляду.

В судовому засіданні 08.05.2018 протокольною ухвалою залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача без самостійних вимог Політичну партію «Всеукраїнське об'єднання «Свобода», а в засіданні 09.07.2018 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача без самостійних вимог Український інститут національної пам'яті.

10.08.2018 представником Політичної партії «Всеукраїнське об'єднання «Свобода» до Окружного адміністративного суду міста Києва подано клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

В зв'язку із заявленням у судовому засіданні 15.08.2018 представником Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» відводу складу суду, заява передана для вирішення іншим складом суду у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України).

Після надходження справи призначено судове засідання. Однак у засідання представник позивача Громадської організації «Єврейська правозахисна група» не з'явилася, причини неявки суду не повідомила. При цьому Громадська організація щодо дати, часу й місця проведення судового засідання повідомлена завчасно й належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення від 31.08.2018.

Представником Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» 19.09.2018 подано заяву про відкладення розгляду справи у зв'язку із перебуванням єдиного представника організації 20.09.2018 за межами України, про що надано відповідні докази.

В той же час, визначаючись щодо можливості проведення судового засідання та розгляду й вирішення заявленого клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд виходить із положень частини другої статті 157 КАС України, якою передбачено, що клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п'яти днів з дня надходження його до суду. Більше того, із змістом та обставинами подання клопотання представники позивачів ознайомлені, відповідну копію отримали. Правом подання будь-яких письмових пояснень чи заперечень не скористалися.

Так, представник третьої особи Політичної партії «Всеукраїнське об'єднання «Свобода» заявлене клопотання підтримав та просив його задовольнити. На обґрунтування зазначив, що підставами для прийняття ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.06.2017 в межах заявленого предмету спору судом визначено очевидну загрозу заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивачів до ухвалення рішення в адміністративній справі, захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а розгляд заявлених позивачами вимог в даній адміністративній справі взагалі втратить будь-який сенс.

Однак, 15.12.2017 набрала чинності нова редакція КАС України, згідно з пунктом 5 частини третьої статті 151 якого не допускається забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення суб'єкта владних повноважень, яке не є предметом оскарження в адміністративній справі, або встановлення заборони або обов'язку вчиняти дії, що випливають з такого рішення.

Тобто, враховуючи, що вжитими заходами забезпечення позову фактично зупинено дію рішення Київської міської ради «Про перейменування проспекту у місті Києві» від 01.06.2017 №419/2641, яке не є предметом оскарження в адміністративній справі №826/11910/16, наявні підстави для скасування вжитих заходів.

Представники Київської міської ради та Українського інституту національної пам'яті висловилися про необхідність скасування заходів забезпечення позову та наявність підстав для задоволення клопотання представника третьої особи.

В свою чергу суд, визначаючись щодо розглядуваного питання по суті, виходить з того, що предметом оскарження у справі №826/11910/16 є:

- визнання дій щодо розгляду на засіданні Комісії з питань найменувань та в подальшому винесення на засідання депутатів Київської міської ради питання щодо перейменування проспекту Генерала Ватутіна на проспект Романа Шухевича, а Московського проспекту на проспект Степана Бандери, - протиправними;

- зобов'язання не підписувати та не оприлюднювати рішення сесії депутатів Київської міської ради від 07.07.2016 щодо перейменування Московського проспекту на проспект Степана Бандери;

- зобов'язання не вносити на подальший розгляд сесії депутатів Київської міської ради питання щодо перейменування проспекту Генерала Ватутіна на проспект Романа Шухевича;

- визнання нечинним рішення Київської міської ради «Про перейменування вулиць, проспекту та провулку у місті Києві» від 07.07.2016 №559/559 в частині перейменування Московського проспекту на проспект Степана Бандери (п. 5 Додатку до рішення «Перелік вулиць, проспекту та провулку, які перейменовуються у місті Києві») з дати прийняття.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.06.2017 забезпечено адміністративний позов й заборонено Київській міській раді подавати на підпис та публікувати рішення сесії депутатів Київської міської ради від 01.06.2017 щодо перейменування проспекту Генерала Ватутіна на проспект Романа Шухевича до ухвалення рішення у даній справі.

Дійсно на час, розгляду даного клопотання, як зазначає представник третьої особи, власне рішення Київської міської ради від 01.06.2017 щодо перейменування проспекту Генерала Ватутіна на проспект Романа Шухевича предметом оскарження у справі не є.

І дійсно, станом на час вжиття заходів забезпечення позову частиною четвертою статті 117 КАС України (в редакції до 15.12.2017) передбачалося, що адміністративний позов, крім способу, встановленого частиною третьою цієї статті, може бути забезпечено забороною вчиняти певні дії, однак після викладення КАС України з 15.12.2017 в новій редакції пункт 5 частини третьої статті 151 КАС України містить заборону на життя ходів зупинення дії рішення суб'єкта владних повноважень, яке не є предметом оскарження в адміністративній справі, або встановлення заборони або обов'язку вчиняти дії, що випливають з такого рішення.

Однак, суд зазначає, що відповідно до частини третьої статті 22 Конституції України при прийнятті нових законів або внесення змін до чинних не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод, а частиною першою статті 58 Конституції України закріплено загальновизнаний принцип права, відповідно до якого закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі.

У рішенні Конституційного Суду України від 09.02.1999 №1-рп/99 у справі про зворотну дію в часі наголошується на тому, що до події факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Заборона зворотної дії є однією з важливих складових принципу правової визначеності. Конституційний Суд України у своєму рішенні від 13.05.1997 №1-зп вказав, що закріплення названого принципу на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативного акту.

Таке ж положення міститься і в частині четвертій статті 3 КАС України, якою передбачено, що закон, який встановлює нові обов'язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

Тобто суд вважає, що в аспекті наведених представником третьої особи підстав для скасування заходів забезпечення позову, внесені згідно із Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 №2147-VIII зміни до порядку вжиття таких заходів, не можуть відповідно до наведеної частини четвертої статті 3 КАС України та дотримання прав учасника справи мати зворотну дію в часі. А наведені в підпункті 10 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України в новій редакції положення про те, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, стосуються вчинення конкретної процесуальної дії після 15.12.2017.

При цьому будь-яких інших обставин чи підстав, які б свідчили про неактуальність вжитих Окружним адміністративним судом міста Києва 12.06.2017 заходів забезпечення позову та, як наслідок, необхідність їх дослідження й оцінки судом, в клопотанні не зазначено.

На підставі викладеного, керуючись статями 157, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

В задоволенні клопотання представника третьої особи про скасування заходів забезпечення позову Громадської організації «Єврейська правозахисна група» та Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Політична партія «Всеукраїнське об'єднання «Свобода», Український інститут національної пам'яті, про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити певні дії, визнання нечинним рішення в частині, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя О.М. Чудак