Справа № 826/8133/17
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2018-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

24 вересня 2018 року

№ 826/8133/17

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Келеберда В.І. розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Комісії з питань вищого корпусу державної служби про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Комісії з питань вищого корпусу державної служби у якій просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань вищого корпусу державної служби в частині затвердження висновку про наявність в діях голови Вільнянської РДА Запорізької області ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 9 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу", та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, передбаченої частиною п'ятою статті 66 цього Закону, викладене у протоколі засідання Комісії з питань вищого корпусу державної служби від 16-23 травня 2017 року №9.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 вказує на те, що внесена відповідачем пропозиція Президенту України щодо застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби є протиправною . Позивач стверджує, що всі його дії відповідають вимогами чинного законодавства та не слугували підставами для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Ухвалою суду від 01 липня 2017 року провадження у справі №826/8133/17 відкрито, призначено попереднє судове засідання на 14 вересня 2017 року.

У судовому засіданні 14 вересня 2017 року судом ухвалено витребувати від Адміністрації Президента України належним чином засвідченої копії висновку про наявність в діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого п. 9 ч. 2 ст.65 Закону України "Про державну службу".

В подальшому, через канцелярію суду у відповідь на судовий запит Адміністрацією Президента України надано належним чином засвідчену копію висновку Комісії з питань вищого корпусу державної служби про наявність в діях голови Вільнянської районної державної адміністрації Запорізької області ОСОБА_1 дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Ухвалою суду від 14 вересня 2017 року підготовче провадження у справі №826/8133/17 закінчено, призначено судовий розгляд справи на 20 грудня 2017 року, в подальшому відклавши на 27 березня 2018 року.

У судовому засіданні 27 березня 2018 року позивач у повному обсязі підтримав позовні вимоги.

Відповідач явку представника в судове засідання не забезпечив, разом з тим, свою позицію стосовно заявлених ОСОБА_1 позовних вимог виклав письмово, зазначивши, що Комісія з питань вищого корпусу державної служби не наділена владними управлінськими функціями та не є суб'єктом владних повноважень у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, та немає статусу юридичної особи. Відповідно до вимог законодавства позивач має право звернутися з адміністративним позовом до суб'єкта призначення після прийняття ним відповідного рішення по дисциплінарній справі.

Згідно ч. 9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи наведене, суд ухвалив про продовження розгляду справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

ОСОБА_1 призначений на посаду голови Вільнянської районної державної адміністрації Запорізької області згідно з розпорядженням Президента України від 29 квітня 2016 року №143/2016-рп.

Листом від 28.12.2016 №08-36/4059 Голова Запорізької обласної державної адміністрації ОСОБА_2 звернувся до Президента України з проханням ініціювати перед Комісією з питань вищого корпусу державної служби дисциплінарного провадження стосовно голови Вільнянської районної державної адміністрації ОСОБА_1. В обґрунтування такого прохання вказав на незадовільне виконання головою Вільнянської районної державної адміністрації ОСОБА_1 протокольних доручень Запорізької облдержадміністрації щодо контролю за збереженням меліроативних систем і мереж водопостачання; неналежне та не в повному обсязі виконання з боку голови Вільнянської районної державної адміністрації ОСОБА_1 визначених Запорізькою облдержадміністрацією завдань, спрямованих на досягнення 100% поточних розрахунків сількомунгоспів за спожиту питну воду; неналежне виконання головою Запорізької облдержадміністрації Вільнянської районної державної адміністрації ОСОБА_1 заходів операції «Урожай-2016», затвердженої розпорядженням голови Запорізької обласної державної адміністрації від 13.04.2016 №161 «Про організацію проведення операції «Урожай-2016»; бездіяльність з боку голови Вільнянської районної державної адміністрації ОСОБА_1 в галузі охорони полезахисних смуг, що нанесла державі значних збитків; надання головою Вільнянської районної державної адміністрації ОСОБА_1 незаконних переваг суб'єктам господарювання; виявлення фактів зникнення або навмисного зниження документів Вільнянської районної державної адміністрації, яке сталось за потуранням голови Вільнянської районної державної адміністрації ОСОБА_1

Президент України, як суб'єкт призначення, листом від 08 лютого 2017 року №1-1/62 ініціював перед Комісією з питань вищого корпусу державної служби дисциплінарне провадження стосовно голови Вільнянської районної державної адміністрації ОСОБА_1, під час якого сформовано та розглянуто відповідну дисциплінарну справу.

На виконання вказаного доручення Президента України Комісія з питань вищого корпусу державної служби здійснила дисциплінарне провадження та внесла пропозицію про застосування до голови Вільнянської районної державної адміністрації ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби.

Не погодившись з діями Комісії з питань вищого корпусу державної служби щодо внесення Президенту України пропозиції за наслідками дисциплінарного провадження стосовно голови Вільнянської районної державної адміністрації ОСОБА_1, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом про визнання дій протиправними та скасування пропозиції за наслідками дисциплінарного провадження відносно голови Вільнянської районної державної адміністрації ОСОБА_1.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Регулювання трудових правовідносин у процесі проходження служби, порядок застосування дисциплінарних стягнень та процедура звільнення державних службовців у межах спірних правовідносин регулюється Кодексом законів про працю України (далі - КЗпП України) як загальним законом, та Законом України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - Закон № 889-VIII), як спеціальним законом.

Згідно зі статтею 1 КЗпП України, Кодекс законів про працю України регулює трудові відносини всіх працівників, сприяючи зростанню продуктивності праці, поліпшенню якості роботи, підвищенню ефективності суспільного виробництва і піднесенню на цій основі матеріального і культурного рівня життя трудящих, зміцненню трудової дисципліни і поступовому перетворенню праці на благо суспільства в першу життєву потребу кожної працездатної людини.

Статтею 3 КЗпП України передбачено, що законодавством про працю, яке відповідно до статті 4 КЗпП України складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього, регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Таким чином, правовідносини у сфері державної служби регулюються Законом України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року № 889-VIII, який є спеціальним актом вищої юридичної сили в системі законодавства про державну службу та визначає особливості правового регулювання у цій сфері, а тому його положенням у процесі правозастосування надається перевага над положеннями Кодексу законів про працю України. При цьому, положення Кодексу законів про працю України застосовується лише у випадку не урегульованості або неповної урегульованості трудових правовідносин осіб, які мають статус державного службовця.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначено Законом України «Про державну службу».

За змістом частини першої статті 1 Закону № 889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби (частина перша статті 5 Закону № 889-VIII).

Відповідно до статті 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов'язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов'язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов'язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов'язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв'язку з виконанням посадових обов'язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов'язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

У разі виявлення державним службовцем під час його службової діяльності або поза її межами фактів порушення вимог цього Закону з боку державних органів, їх посадових осіб він зобов'язаний звернутися для забезпечення законності до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відповідно до статті 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Підстави для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності визначено статтею 65 Закону № 889-VIII.

Так, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп'яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення.

Разом з тим, статтею 66 Закону № 889-VIII передбачено види дисциплінарного стягнення та загальні умови їх застосування. Так, до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Згідно з частиною першою статті 67 Закону № 889-VIII, дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов'язків.

При цьому, частиною 3 вказаної статті передбачено, у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5 та 12 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Порядок провадження діяльності Комісії з питань вищого корпусу державної служби (далі - Комісія) визначає Положення про Комісію з питань вищого корпусу державної служби, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2016 №243 (далі - Положення №243).

Пунктами 2, 3 Положення №243 визначено, що Комісія є постійно діючим колегіальним органом, який провадить свою діяльність на громадських засадах.

Комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України та Нацдержслужби, цим Положенням.

Згідно з пунктом 6 Положення №243 Комісія здійснює повноваження, передбачені статтею 15 Закону України "Про державну службу".

Так, відповідно до положень статті 15 Закону України "Про державну службу" комісія:

1) погоджує розроблені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, типові вимоги до професійної компетентності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А";

2) проводить конкурс на зайняття вакантних посад державної служби категорії "А" та вносить суб'єкту призначення пропозиції щодо переможця конкурсу та другого за результатами конкурсу кандидата на вакантну посаду;

3) розглядає пропозиції та надає згоду на дострокове звільнення з посади за ініціативою суб'єкта призначення державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", та повідомляє про своє рішення суб'єкта призначення і центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби;

4) вносить пропозиції суб'єкту призначення щодо переведення державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", на рівнозначну або нижчу посаду до іншого державного органу у випадках, передбачених статтею 34 цього Закону;

5) здійснює дисциплінарні провадження щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", та вносить суб'єкту призначення пропозиції за наслідками дисциплінарного провадження;

6) затверджує перелік посад державної служби, патронатної служби та посад працівників, які виконують функції з обслуговування, а також встановлює категорії посад державної служби за поданням керівника державної служби в апаратах допоміжних органів, утворених Президентом України.

Як слідує з матеріалів справи, в спірному випадку на виконання своїх повноважень, визначених статтею 15 Закону України "Про державну службу", Комісія з питань вищого корпусу державної служби внесла пропозицію про застосування до голови Вільнянської районної державної адміністрації ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби. При цьому, вносячи пропозицію про звільнення ОСОБА_1 з посади голови Вільнянської РДА Комісія керувалася матеріалами дисциплінарного провадження та висновком про наявність в діях голови Вільнянської РДА Запорізької області ОСОБА_1 дисциплінарних проступків, передбачених пунктом 5 та 9 частини 65 другої статті 65 Закону України "Про державну службу" та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, передбаченої частиною третьою та п'ятою статті 66 цього Закону, а саме:

1. За невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень під час виконання заходів операції "Урожай-2016"- догани;

2. За використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб під час виконання заходів операції "Урожай-2016"-звільнення з посади державної служби;

3. За невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень у зв'язку із бездіяльності в галузі охорони полезахисних смуг, що нанесла державі значних збитків - догани;

4. За невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень щодо надання незаконних переваг суб'єктам господарювання - догани.

Згідно ч. 1 ст. 68 Закону № 889-VIII дисциплінарні провадження ініціюються суб'єктом призначення.

Комісією здійснено дисциплінарне провадження стосовно голови Вільнянської районної державної адміністрації Запорізької області ОСОБА_1, ініційоване суб'єктом призначення - Президентом України, відповідно до листа №1-1862 від 08 лютого 2017 року.

У той же час порядок здійснення дисциплінарного провадження, передбачено ст. 69 вказаного Закону, відповідно до ч. 1 якого для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія), яка згідно ч. 1 ст. 73 Закону № 889-VIII на виконання вказаної мети формує дисциплінарну справу.

Відповідно до ч. 1 та п. 9 ст. 71 Закону № 889-VIII з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування. У разі невиконання або неналежного виконання посадових обов'язків державним службовцем, перевищення повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну шкоду фізичній чи юридичній особі, державі або територіальній громаді, службове розслідування проводиться обов'язково.

За результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Висновок, складений за результатами проведеного службового розслідування центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, передається Комісії.

Частинами 9-11 ст. 69 Закону № 889-VIII дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення. Суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов'язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб'єкта призначення (ч. 1 ст. 77 Закону № 889-VIII).

Таким чином, аналіз вказаних норм свідчить про те, що оскільки дисциплінарні провадження ініціюються суб'єктом призначення, на останнього покладається обов'язок прийняття рішення за результатами такого проведення, а також контролю щодо його проведення у межах строку, відповідно до якого державний службовець може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. При цьому, норми вказаного Закону свідчать також про те, що після отримання від дисциплінарної комісії пропозиції/подання суб'єкт призначення може прийняти лише одне із двох кінцевих рішень у дисциплінарній справі:

1) про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення;

2) про закриття дисциплінарного провадження.

Тобто, суб'єкт призначення наділений правом не застосувати до державного службовця вид дисциплінарного стягнення, що рекомендований дисциплінарною комісією.

Суд акцентує увагу на тому, що в даному випадку позивачем оскаржується пропозиція Комісії з питань вищого корпусу державної служби, як дисциплінарної комісії стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», яка має винятково рекомендаційний характер для суб'єкта призначення.

Як вже було зазначено вище, суб'єкт призначення зобов'язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову.

Однак, як зазначає відповідач, рішення по зазначеній дисциплінарній справі суб'єктом призначення ще не прийнято.

Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновків, що Комісія діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відтак, позовні вимоги ОСОБА_1 до Комісії з питань вищого корпусу державної служби про визнання протиправними дій Комісії щодо внесення Президенту України пропозиції за наслідками дисциплінарного провадження стосовно голови Вільнянської районної державної адміністрації ОСОБА_1 та скасування пропозиції за наслідками дисциплінарного провадження відносно голови Вільнянської районної державної адміністрації ОСОБА_1 суд вважає необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Частиною другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З урахуванням викладеного, керуючись положеннями статей 2, 7, 9, 11, 44, 72-78, 79, 194, 241-246, 250, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя В.І. Келеберда