Справа № 1740/2390/18
Суддя: Махаринець Д.Є.
Дата ухвалення: 2018-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 вересня 2018 року

м. Рівне

№1740/2390/18

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Махаринець Д.Є., після одержання позовної заяви

Сарненської районної організації Рівненського обласного об`єднання Всеукраїнської громадської організації інвалідів "Союз організацій інвалідів України"

до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області

про витребування вимог,-

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду звернулась Сарненська района організація Рівненського обласного об`єднання Всеукраїнської громадської організації інвалідів "Союз організацій інвалідів України" з позовною заявою до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області, у якій просить суд витребувати із Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області вимоги до ДНЗ №7 "Калинка" про усунення виявлених порушень в частині вжиття заходів по відшкодуванню заподіяної шкоди.

За результатом аналізу поданої позовної заяви на відповідність визначеним процесуальним законом вимогам у порядку КАС України встановлено наступне.

В порушення частини п’ятої статті 160 КАС України, у якій визначено вимоги до змісту позовної заяви, позивач не зазначив у позовній заяві ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України позивача та відповідача.

Крім таких вимог, відповідно до пунктів четвертого та п’ятого частини п’ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За результатом аналізу поданої позовної заяви суд роз’яснює позивачу, що зміст позову – це частина позову, яка, з одного боку, відображає вид судового захисту, а саме – звернену до суду вимогу позивача щодо застосування конкретних способів захисту порушеного, оспорюваного чи невизнаного права; відповідно до змісту позовних вимог встановлюються межі судового розгляду і предмет доказування. З іншого боку, зміст позовних вимог складають матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, щодо яких суд повинен ухвалити рішення.

Судовому захисту підлягає суб'єктивне право особи, яке порушується у конкретних правовідносинах чим спричинює певні негативні наслідки для особи.

Слід зазначити, що відсутність спірних відносин, в свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Суд звертає увагу на положення частини першої статті 5 КАС України, відповідно до якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб’єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб’єкта владних повноважень протиправними та зобов’язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб’єкта владних повноважень протиправною та зобов’язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб’єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб’єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

При цьому суд окремо звертає увагу на необхідності дотримання положень частини першої статі 172 КАС України, відповідно до якої в одній позовній заяві може бути об’єднано декілька вимог, пов’язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Разом з тим, порушення правил об’єднання позовних вимог є підставою для повернення позовної заяви відповідно до пункту шостого частини четвертої статті 169 КАС України.

У прохальній частині позовної заяви позивач просить суд витребувати із Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області вимоги до ДНЗ №7 "Калинка" про усунення виявлених порушень в частині вжиття заходів по відшкодуванню заподіяної шкоди, що не відповідає вимогам частини першої статті 5 КАС України.

Таким чином, позивачем не дотримано вимог частини п’ятої статті 160 КАС України, тому суд пропонує позивачу визначитися в частині змісту позовних вимог та викласти у позовній заяві обставини в обґрунтування своїх вимог із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Крім того, відповідно до пункту восьмого частини п’ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Додавши до позовної заяви копії документів та інших доказів позивачем не зазначено у позовній заяві їх переліку та не вказано щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Разом з тим слід зазначити, що частиною четвертою статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов’язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В свою чергу, вимоги до письмових доказів, що подаються до суду, встановлені у статті 94 КАС України, частиною другою якої передбачено подання письмових доказів в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Частиною четвертою цієї ж статтіКАС України визначено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством, а згідно з частиною п’ятою цієї статті КАС України, учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу; учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Враховуючи викладене, письмові докази (їх копії), що подаються на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, та додаються до позовної заяви, слід подати у відповідності з вищезазначеними вимогами КАС України.

Також, відповідно до пункту одинадцятого частини п’ятої статті 160 КАС України, у позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем не дотримано вимог зазначеної вище норми та не викладено власне письмове підтвердження.

Щодо документів, які додаються до позовної заяви, то відповідний перелік визначено у статті 161 КАС України.

Згідно з частиною першою цієї статті до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Проте, в порушення зазначеної норми позивачем не додано до позовної заяви її копії та копій доданих до позовної заяви документів для відповідача.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір".

За правилами частини першої статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Так, станом на 1 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1762,00 грн. згідно із Законом України від 07.12.2017 № 2246-VIII "Про Державний бюджет України на 2018 рік" (стаття 7).

Розміри ставок судового збору визначені частиною другою статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір".

Зокрема, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано, юридичною особою, розмір судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1762 грн., а позову майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За правилами частини третьої статті 6 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об’єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У позовній заяві позивач просить суд звільнити його від сплати судового збору як громадську неприбуткову організацію та відсутність коштів на рахунку.

У рішенні у справі "Креуз проти Польщі"(CASE OF KREUZ v. POLAND) від 19.06.2001 (Заява № 28249/95, п.53) Європейський суд з прав людини зазначив, що "Право на суд" не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

"…Суд ще раз нагадує, що він ніколи не виключав можливості того, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду (див. пункт 54 вище і, особливо, вищезазначене рішення, там само, пункт 61 і далі у справі "Толстой-Милославський проти Сполученого Королівства"). Більше того, Суд вважає, що положення пункту 1 статті 6 про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (див., mutatismutandis, рішення суду у справі "Ейрі проти Ірландії", п.25-26)" (п.59 рішення у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001).

"Відповідно Суд постановляє, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв'язку з поданням позовів, які вони мають розглянути,не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції" (п. 60 рішення у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001).

Водночас, згідно з частиною першою статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на невизначений строк.

Вказана норма також закріплена у частині першій статті 8 Закону № 3674-VI, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; ) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім’ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров’ю.

Таким чином, законодавець визначився із засобом, який може використовуватись для доступу до суду шляхом подачі позову без оплати його судовим збором.

Разом з цим, підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є врахування ним майнового стану сторони.

Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на заінтересовану сторону. Визначальним чинником, який дає підстави для застосування статті 8 Закону № 3674-VI законодавець пов’язав із поняттям "майнового стану сторони". Однак, поняття "майнового стану сторони" є оціночним в кожній окремій справі.

До позовної заяви позивач додав копію рішення про присвоєння організації ознак неприбутковості, а також копію виписки Акціонерного банку "Укргазбанку" по рахунку № .980.

Однак суд зазначає, що вказані докази не є підтвердженням скрутного майнового стану позивача, а присвоєння статусу неприбуткової організації не утворює підставу для звільнення від сплати судового збору.

За таких обставин суд не знайшов підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, тому клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, за подання позовної заяви до суду позивачу слід сплатити судовий збір згідно з вимогами Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір", який перерахувати за наступними платіжними реквізитами: рахунок 4031; одержувач УК у м.Рiвному/м.Рiвне/22030101; банк одержувача Казначейство України (ЕАП); код МФО банку отримувача 899998; код ЄДРПОУ отримувача 38012714; призначення платежу: *;101;;Судовий збір, за позовом __________________________, Рівненський окружний адміністративний суд.

Таким чином, суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.

Відповідно до частини першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.

Недоліки позовної заяви позивачу слід усунути шляхом подання до суду заяви про усунення недоліків позовної заяви з доданням позовної заяви, оформленої у відповідності з вимогами статті 160 КАСУкраїни з урахуванням викладених висновків суду, додавши її копії відповідно до кількості учасників справи, а також:

копій доданих до позовної заяви документів (письмових доказів) у відповідності з вимогами статті 94 КАС України відповідно до кількості учасників справиіз зазначенням у позовній заяві щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;

документа про сплату судового збору.

Керуючись статтею 169 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Клопотання Сарненської районної організації Рівненського обласного об`єднання Всеукраїнської громадської організації інвалідів "Союз організацій інвалідів України" про звільнення від сплати судового збору - залишити без задоволення.

Позовну заяву Сарненської районної організації Рівненського обласного об`єднання Всеукраїнської громадської організації інвалідів "Союз організацій інвалідів України" до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області про витребування вимог - залишити без руху.

Встановити Сарненській районній організації Рівненського обласного об`єднання Всеукраїнської громадської організації інвалідів "Союз організацій інвалідів України" строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Махаринець Д.Є.