Справа № 635/2363/18
Суддя: Панас Н. Л.
Дата ухвалення: 2018-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №635/2363/18
Провадження №2-а/635/86/2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2018 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Панас Н.Л.

при секретарі - Крилєвській І.А.

за участю позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - Пальчонкова Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у с.Покотилівка справу за адміністративним позовом ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, юридична адреса: м.Харків, вул.Космічна, 21 "а" про визнання незаконною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2018 року позивач звернувся до суду з позовом де вказує, що постановою №1904/18П, винесеною головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області ОСОБА_3 04 квітня 2018 року, на нього за порушення вимог ст.96-1 ч.4 КУпАП було накладено штраф в дохід держави у розмірі 10200 грн. Вважає дану постанову незаконною та такою, що підлягає скасуванню з огляду на наступне. При прийнятті оскаржуваної постанови відповідачем були порушені приписи ст.256 КУпАП, оскільки йому не роз'яснювали його права, передбачені ст.268 КУпАП, через несвоєчасне отримання копії протоколу, складеного за наслідками перевірки, проведеної за місцем його роботи, він був позбавлений можливості своєчасно надати пояснення. Частина порушень, зазначених в постанові, не тягнуть за собою відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП. Крім того, при винесенні постанови не було враховано те, що строк притягнення до адміністративної відповідальності сплив. Також відповідачем не були враховані обставини, які пом'якшують його відповідальність. А тому просив зазначену постанову скасувати, як незаконну.

Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 13 квітня 2018 року позов було залишено без руху и позивачеві був наданий строк для усунення недоліків тривалістю десять днів зі дня отримання копії ухвали і які позивач усунув 11 травня 2018 року.

Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 16 травня 2018 року позов було прийнято до провадження суду і призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

18 червня 2018 року відповідачем було подано письмовий відзив на позов, в якому він просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що оскаржувана постанова була прийнята з додержанням вимог діючого законодавства, а тому підстав для її скасування не має.

03 серпня 2018 року позивачем була надана відповідь на відзив, наданий відповідачем, в якому він наполягав на неправомірності винесеної постанови та просив задовольнити позов у повному обсязі.

У судовому засіданні позивач заявлені позовні вимоги підтримав і просив задовольнити, надавши пояснення аналогічні викладеним в позові та в відповіді на відзив.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, надавши пояснення аналогічні викладеним у відзиві на позов.

Заслухавши сторони, перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що наказом №1904 від 22.12.2017 року Державної архітектурно-будівельної інспекції було призначено перевірку виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю, сільських, селищних, міських рад на 1 квартал 2018 року, у тому числі з 01 по 28 лютого 2018 року було заплановано перевірку відділу з питань містобудування, архітектури та держархбудконтролю виконкому Люботинської міської ради Харківської області (а.с.73-74).

На підставі цього наказу заступником директора Департаменту - начальником відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування 12 січня 2018 року було винесено направлення на проведення планової перевірки за №1904/18-п (а.с.72).

За наслідками перевірки 28 лютого 2018 року було складено акт №1904/18А, в якому зазначені порушення вимог пунктів 17, 22, 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ №553 від 23.05.2011 року; недотримання форм актів та інших документів, які складаються під час або за наслідками здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства №240 від 15.05.2012 року; відсутні або некоректно зазначені підстави для проведення позапланової перевірки, які не відповідають п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ №553 від 23.05.2011 року; до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, посвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, внесені відомості, в яких виявлено неповноту даних (а.с.88-152).

За наслідками цієї перевірки 20 березня 2018 року було винесено припис про усунення виявлених порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності №991/11/347Пр (а.с.153-176)

Крім того, 04 квітня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області ОСОБА_3 була винесена постанова №1904/18-П, якою позивача було визнано винним в порушенні вимог ч.4 ст.96-1 КУпАП і на нього було накладено штраф у розмірі 10200 грн. (а.с.16-17).

З огляду на встановлені обставини справи, суд зазначає наступне.

Повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо проведення такого контролю визначаються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", стаття 41 якого передбачає, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Частини 2 та 3 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачають, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Загалом зауважень щодо порядку призначення, повідомлення та проведення перевірки позивачем не зазначено, дії щодо проведення перевірки позивачем не оспорюється і не є предметом розгляду справи. До перевірки відповідача було допущено, що підтверджуються наданими позивачем на перевірку документами, копії яких є у відповідача.

В своєму позові позивач посилається на те, що при винесенні оскаржуваної постанови інспектор не роз'яснив йому його прав, передбачених ст.268 КУпАП.

Суд зазначає, що оскаржувана постанова прийнята відповідно до Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Цей Закон встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Частина 1 статті 1 вказаного Закону передбачає, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України (частина 2 статті 1).

Стаття 2 вищевказаного закону встановлює види відповідальності для суб'єктів містобудівної діяльності за відповідні правопорушення у вказаній сфері. Тобто Закон України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" є спеціальним законом щодо визначення правопорушень, підстав та санкцій за їх вчинення суб'єктами містобудівної діяльності.

Таким чином посилання позивача на порушення інспектором норм Кодексу України про адміністративні правопорушення не приймаються до уваги, оскільки норми останнього до регулювання відносин притягнення суб'єктів містобудування до відповідальності не застосовуються.

Також судом не приймаються до уваги доводи позивача щодо пропущення строків притягнення його до адміністративної відповідальності, передбачених ст.38 КУпАП.

Частиною 1 статті 38 КУпАП встановлено, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Триваючі правопорушення, в контексті КУпАП, це правопорушення, які припиняються при виявленні факту порушення контролюючим органом при проведенні перевірок. Стягнення за такі адміністративні правопорушення можуть бути накладені в строк не пізніш ніж два місяці зі дня їх виявлення (дати складання і підписання акту перевірки).

Враховуючи той факт, що акт перевірки було складено і підписано 28 лютого 2018 року, суд вважає, що оскаржувана постанова була винесена в рамках строків, встановлених ст.38 КУпАП.

Також судом не приймаються до уваги доводи позивача, щодо відсутності в його діях складу правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96-1 КУпАП. До такого висновку суд приходить виходячи з наступного.

Частина 4 ст.96-1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення вимог закону та строків видачі (відмови у видачі) дозволу на виконання будівельних робіт, реєстрації (повернення) декларації про готовність об'єкта до експлуатації та видачі (відмови у видачі) сертифіката, який видається у разі прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта, вимагання під час реєстрації такої декларації, видачі дозволів і сертифікатів документів, не передбачених законодавством, видача сертифіката про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта, збудованого з порушенням будівельних норм.

Тобто, аналізуючи дану норму закону, суд приходить до висновку про те, що оскільки під час перевірки, проведеної працівниками Департаменту Державної будівельно-архітектурної інспекції в Харківській області, було виявлено порушення вимог діючого законодавства під час видачі дозволів на виконання будівельних робіт, реєстрації декларацій про готовність об'єктів до експлуатації та ряду інших документів, пов'язаних з дотриманням будівельних норм та правил, в діях позивача вбачається склад правопорушення, передбаченого саме частиною 4 статті 96-1 КУпАП.

Також суд вважає, що при винесенні оскаржуваної постанови інспектором були враховані усі обставини, які як пом'якшували так і обтяжували відповідальність позивача і було прийнято рішення про накладення стягнення в межах санкції статті.

За таких обставин суд доходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову і скасування оскаржуваної постанови.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.5, 8, 14, 22, 72-79, 211, 220, 241-246, 250, 271, 286 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, юридична адреса: м.Харків, вул.Космічна, 21 "а" про визнання незаконною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності відмовити.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: hr.hr.court.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів зі дня складання повного тексту рішення через Харківський районний суд Харківської області до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції якого перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 24 вересня 2018 року.

Суддя Н.Л.Панас