Справа № 810/1761/18
Суддя: Мєзєнцев Є.І.
Дата ухвалення: 2018-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/1761/18 Суддя (судді) першої інстанції: Панченко Н.Д.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Мєзєнцева Є.І., суддів - Файдюка В.В., Чаку Є.В., при секретарі Войтковській Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 червня 2018 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Київфарм" до Головного управління ДФС у Київській області (представник Плахута С.П., довіреність №1977/9/10-36-10-03 від 23.02.2018 року) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Київфарм" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 30.11.2017 №.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22 червня 2018 року адміністративний позов задоволено повністю.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Позивачем було подано до суду відзив на апеляційну скаргу, за змістом якого зазначено, що позивачем було надано письмові докази на підтвердження обґрунтованості позовної заяви, в той час як відповідачем не доведено правомірності свого рішення, у зв'язку з чим відсутні підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Представник відповідача у судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги, просив її задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача до судового засідання не з'явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Судом першої інстанції встановлено, що 13 листопада 2017 року Головним управлінням ДФС у Київській області було проведено фактичну перевірку господарської одиниці - аптеки, що належить ТОВ "Київфарм", результати якої оформлені актом від 13.11.2017 №2823/1000/14/30270526.

Перевіркою виявлено порушення пункту 2.6 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою НБУ від 15.12.2004 № 637, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 13.01.2005 за № 40/10320. Суть виявленого порушення полягає у несвоєчасному оприбуткуванні позивачем готівки на загальну суму 12 632,66 грн.

З Акта перевірки вбачається, що 17.05.2017 та 19.08.2017 позивачем у розділі ІІ КОРО були здійснені записи про оприбуткування готівки на суму 7807,17 грн. та 4825,49 грн., відповідно. При цьому, кореспондуючі вказаними записам у КОРО Z-звіти №1494 та №1589 в обох випадках були роздруковані та підклеєні до КОРО лише на наступний день, тобто 18.05.2017 та 20.08.2017, відповідно.

На підставі Акта перевірки, відповідно до пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України, Головним управлінням ДФС у Київській області було прийняте оспорюване податкове повідомлення-рішення від 30.11.2017 №, яким на підставі абзацу 3 пункту 1 Указу Президента України від 12.06.1995 №436/95 "Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки" позивачеві було визначено штраф у розмірі 63 199,80 грн. (а.с. 14).

Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення протиправним, позивач звернувся до суду з позовом про його оскарження.

Порядок ведення касових операцій у національній валюті України підприємствами (підприємцями), а також окремі питання організації банками роботи з готівкою регулюються Положенням про ведення касових операцій, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 № 637 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13.01.2005 за №40/10320 (далі - Положення №637).

Пунктом 2.2 Положення №637 передбачено, що підприємства (підприємці) здійснюють розрахунки готівкою між собою і з фізичними особами (громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, які не здійснюють підприємницької діяльності) через касу як за рахунок готівкової виручки, так і за рахунок коштів, одержаних із банків. Зазначені розрахунки проводяться також шляхом переказу готівки для сплати відповідних платежів.

Підприємства (підприємці) здійснюють облік операцій з готівкою у відповідних книгах обліку.

Під касою, згідно з пунктом 1.2 вказаного Положення, розуміється приміщення або місце здійснення готівкових розрахунків, а також приймання, видачі, зберігання готівкових коштів, інших цінностей, касових документів.

Відповідно до пункту 4.1 Положення №637, з метою забезпечення здійснення розрахунків готівкою підприємства повинні мати касу, а їх керівники мають забезпечити належне облаштування цієї каси та надійне зберігання готівкових коштів у ній.

Згідно з пунктом 2.6 Положення №637, уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися.

Відповідно до пункту 1.2 Положення №637, оприбуткуванням готівки є проведення підприємствами і підприємцями обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книзі, книзі обліку доходів і витрат, книзі обліку розрахункових операцій.

Абзацом 2 пункту 2.6 Положення №637 передбачено, що оприбуткуванням готівки в касах підприємств, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги відповідно до вимог глави 4 цього Положення, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів.

Згідно з абзацом 3 пункту 2.6 Положення №637, у разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК). У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК).

Суми готівки, що оприбутковуються, мають відповідати сумам, визначеним у відповідних касових (розрахункових) документах.

Статтею 1 Указу Президента України "Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки" (зі змінами та доповненнями) від 12.06.1995 № 436/95 (далі - Указ №436/95) встановлено, що у разі порушення юридичними особами всіх форм власності, фізичними особами - громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства, які є суб'єктами підприємницької діяльності, а також постійними представництвами нерезидентів, через які повністю або частково здійснюється підприємницька діяльність, норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що встановлюються Національним банком України, до них застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу.

Відповідно абзацу 3 цієї ж статті, за неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки до суб'єктів господарювання, перелічених у пункті 1 Указу №436/95, застосовується штраф у п'ятикратному розмірі неоприбуткованої суми.

Таким чином, у разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО оприбуткуванням готівки є сукупність дій з фіксації повної суми фактичних надходжень готівки у фіскальних звітних чеках РРО (даних розрахункової книги) та відображення на їх підставі готівки у книзі обліку розрахункових операцій.

Досліджуючи обставини оприбуткування позивачем готівки, судом встановлене наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, на господарській одиниці позивача - аптеці, що розташована за адресою: Київська область, смт. Коцюбинське, вул. Доківська, буд. 5, готівкові розрахунки проводяться із застосуванням реєстратора розрахункових операцій "Марія-304-т" з фіскальним номером .

На вказаний РРО контролюючим органом 01.03.2017 зареєстровано Книги обліку розрахункових операцій №Р/5 та №Р/8, витяги з яких міститься у матеріалах справи (а.с. 24-27, 31-32).

Отже, у даному випадку, оприбуткуванням готівки для позивача є здійснення обліку готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО.

Судом встановлено, що 17.05.2017 позивачем у Книзі обліку розрахункових операцій №Р/5 було здійснено запис про рух готівки за 17.05.2017, відповідно до якого загальна сума розрахунків склала 10265,20 грн.

Водночас фіскальний звітний чек РРО за 17.05.2017 №1494 позивачем роздруковано та підклеєно до Книги обліку розрахункових операцій 18.05.2017 (а.с. 27).

Судом також встановлено, що 19.08.2017 позивачем у Книзі обліку розрахункових операцій №Р/8 було здійснено запис про рух готівки за 19.08.2017, відповідно до якого загальна сума розрахунків склала 6723,01 грн. (а.с. 31).

При цьому, фіскальний звітний чек РРО за 19.08.2017 №1589 позивачем роздруковано та підклеєно до Книги обліку розрахункових операцій 20.08.2017 (а.с. 32).

Таким чином, матеріалами справи підтверджується, що фіскальні звітні чеки РРО за 17.05.2017 та 19.08.2017 позивачем роздруковано та підклеєно до Книги обліку розрахункових операцій на наступний день після здійснення відповідних записів про рух готівки у КОРО.

Наведені обставини визнаються учасниками справи.

У позовній заяві позивач зазначив, що не міг роздрукувати та підклеїти до КОРО фіскальні звітні чеки РРО про обсяги розрахунків за 17.05.2017 та 19.08.2017, оскільки у зазначені дати у приміщенні, де розташована господарська одиниця (аптека), було відсутнє електропостачання.

Листами Управління житлово-комунального господарства "Біличі" від 18.05.2017 №354 та від 05.09.2017 №569 підтверджується, що 17.05.2017 у період з 20:00 год. до 01:00 18.05.2017 год. та 19.08.2017 у період з 15:00 год. до 02:00 год. 20.08.2017 в смт. Коцюбинське не було електропостачання у зв'язку з аварією на електромережі (а.с. 20, 28).

З'ясовуючи вплив зазначеної обставини на порядок оприбуткування готівки, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", на період виходу з ладу реєстратора розрахункових операцій та здійснення його ремонту або у разі тимчасового, не більше 7 робочих днів, відключення електроенергії проведення розрахункових операцій здійснюється з використанням книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки або із застосуванням належним чином зареєстрованого резервного реєстратора розрахункових операцій.

Вказаній нормі Закону про РРО кореспондують положення пункту 10 розділу ІІІ Порядку реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги), який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 № 547, що зареєстрований у Міністерстві юстиції України 05.07.2016 за № 918/29048, яким передбачено, що якщо на період виходу з ладу РРО або в разі відключення електроенергії розрахункові операції проводяться з використанням книги ОРО та розрахункової книжки, після встановлення відремонтованого (резервного) РРО або відновлення постачання електроенергії необхідно провести через РРО суми розрахунків за час роботи з використанням розрахункової книжки, а також відповідно до контрольної стрічки (у випадку обнулення оперативної пам'яті) - за час роботи, що передував виходу РРО з ладу або відключенню електроенергії, окремо за кожною ставкою податку на додану вартість, акцизного податку або іншого податку (збору), після чого слід виконати Z-звіт. За потреби виконується операція "службове внесення" на суму готівки, що зберігається на місці проведення розрахунків.

Згідно з пунктом 1.2 Положення №637, розрахункова книжка (далі - РК) - належним чином зброшурована та прошнурована книжка, зареєстрована в органах державної податкової служби України, що містить номерні розрахункові квитанції, які видаються покупцям у визначених Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Таким чином, розрахункова книжка застосовується під час здійснення розрахункових операцій у випадках, коли не застосовуються реєстратори розрахункових операцій, у тому числі під час поломки РРО чи відключення електроенергії.

Відповідно до пункту 6 глави 4 розділу II Порядку реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, що затверджений наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 № 547 який зареєстрований у Міністерстві юстиції України 05.07.2016 № 920/29050 (далі - Порядок №547), використання книги ОРО, зареєстрованої на РРО, передбачає:

- наявність книги ОРО на місці проведення розрахунків, де встановлено РРО;

- підклеювання фіскальних звітних чеків до відповідних сторінок книги ОРО;

- щоденне виконання записів (у разі здійснення розрахункових операцій) про рух готівки та суми розрахунків, при цьому дані за сумами, отриманими від покупців (клієнтів), та дані за сумами, виданими покупцям (клієнтам), записуються окремо;

- у разі виходу з ладу РРО чи відключення електроенергії - здійснення записів за обліком розрахункових квитанцій;

- ведення обліку ремонтів, робіт з технічного обслуговування, а також перевірок конструкції та програмного забезпечення РРО у відповідному розділі книги ОРО.

Пунктом 9 глави 4 розділу II Порядку №547 передбачено, що у розділі 3 книги ОРО, зареєстрованої на РРО, обліковуються розрахункові квитанції, використані під час відключення електроенергії або в період ремонту РРО. Графи 1-5 заповнюються до початку використання розрахункової книжки, графи 6-8 - до початку реєстрації розрахункових операцій за допомогою РРО після відновлення постачання електроенергії чи встановлення РРО після ремонту.

Згідно з абзацом 3 пункту 2.6 Положення №637, у разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК).

Зміст наведених положень чинного законодавства дає підстави для висновку, що якщо суб'єктом господарювання на період виходу з ладу РРО або знеструмлення господарської одиниці для проведення готівкових розрахунків використовувалась розрахункова книжка, для оприбуткування отриманої готівки суб'єкт господарювання зобов'язаний здійснити її облік у книзі обліку розрахункових операцій на підставі даних розрахункової книжки.

Одночасно з цим суб'єкт господарювання зобов'язаний здійснити облік розрахункових квитанцій, заповнивши відповідні графи у розділі ІІІ Книги обліку розрахункових операцій.

Судом встановлено, що у зв'язку з відключенням електроенергії 17.05.2017 позивачем було заповнено розрахункову квитанцію №685102, якою оформлено операцію із службового внесення готівки на суму 8307,17 грн., у тому числі 500,00 грн. - розмінної монети, 7807,17 грн. - сума готівкової виручки за 17.05.2017 (а.с. 22).

Цього ж дня (17.05.2017) позивачем заповнено розрахункову квитанцію №685103, якою оформлено операцію із службового вилучення готівки за 17.05.2017 у розмірі 8307,17 грн.

Судом також встановлено, що позивачем за наявними на господарській одиниці квитанціями терміналу для проведення безготівкових розрахунків було підраховано обсяг розрахунків із застосуванням платіжних карток (а.с. 35-36).

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі даних розрахункових квитанцій №685102 та №685103, а також квитанцій терміналу для проведення безготівкових розрахунків позивачем 17.05.2017 у розділі ІІ Книги обліку розрахункових операцій було вчинено запис про облік руху готівки та суми розрахунків, відповідно до якого загальна сума розрахунків склала 10265,20 грн.

Судом встановлено, що після відновлення електропостачання, на наступний робочий день, тобто 18.05.2017, позивачем було роздруковано фіскальний звітний чек РРО за 17.05.2017 №1494, який цього ж дня був вклеєний до відповідного розділу КОРО.

Таким чином, матеріалами справи підтверджується, що позивачем відповідно до вимог чинного законодавства, своєчасно та у повному обсязі було оприбутковано готівку за 17.05.2018.

Матеріалами справи підтверджується, що в аналогічний спосіб позивачем було здійснено оприбуткування готівки за 19.08.2017.

Так, у зв'язку з відключенням електроенергії 19.08.2017 позивачем було заповнено розрахункову квитанцію №685104, якою оформлено операцію із службового внесення готівки на суму 5325,49 грн., у тому числі 500,00 грн. - розмінної монети, 4825,49 грн. - сума готівкової виручки за 19.08.2017 (а.с. 28).

Цього ж дня (19.08.2017) позивачем заповнено розрахункову квитанцію №685105, якою оформлено операцію із службового вилучення готівки за 19.08.2017 у розмірі 5325,49 грн.

Крім того, позивачем за наявними на господарській одиниці квитанціями терміналу для проведення безготівкових розрахунків було підраховано обсяг розрахунків із застосуванням платіжних карток (а.с. 33-34).

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі даних розрахункових квитанцій № 685104 та № 685105, а також квитанцій терміналу для проведення безготівкових розрахунків позивачем 19.08.2017 у розділі ІІ Книги обліку розрахункових операцій було вчинено запис про облік руху готівки та суми розрахунків, відповідно до якого загальна сума розрахунків склала 6723,01 грн. (а.с. 31)

Судом встановлено, що після відновлення електропостачання, на наступний робочий день, тобто 20.08.2017, позивачем було роздруковано фіскальний звітний чек РРО за 19.08.2017 №1589, який цього ж дня був вклеєний до відповідного розділу КОРО.

Таким чином, доказами, що містяться у матеріалах справи, підтверджується, що готівка за 17.05.2018 та за 19.08.2017 була оприбуткована позивачем своєчасно та у порядок і спосіб, передбачений вимогами чинного законодавства.

Натомість, викладений а акті перевірки висновок контролюючого органу про несвоєчасне оприбуткування готівки ґрунтується виключно на тому факті, що фіскальні звітні чеки РРО були роздруковані позивачем на наступний день, після здійснення відповідних записів про рух готівки в КОРО.

Суд також зазначає, що контролюючий орган під час застосування до позивача фінансових санкцій не досліджував дані розрахункової книжки та розділ ІІІ наданих до перевірки КОРО, де позивач здійснив облік розрахункових квитанцій, заповнюючи відповідні графи до початку використання розрахункової книжки та після відновлення електропостачання, у зв'язку з чим дійшов передчасних та необґрунтованих висновків про неоприбуткування готівки.

Зауваження відповідача, що даними з системи збору та обробки інформації від РРО спростовуються доводи позивача про відключення електроенергії на господарській одиниці суд оцінює критично.

Відповідач стверджує, що 19.08.2017 у період з 15:09 год. по 15:45 год. позивачем були проведені розрахункові операції із використанням платіжних карток, чим спростовується інформація, викладена у листі Управління житлово-комунального господарства "Біличі", відповідно до якого електропостачання в смт. Коцюбинське 19.08.2017 було відсутнє у період з 15:00 год. по 02.00 год. 20.08.2017.

Втім, такі аргументи контролюючого органу не спростовують факт відключення електроенергії на господарській одиниці позивача 19.08.2017.

Будь-яких доказів, про здійснення позивачем операцій після 15:45 год., у межах тривалості робочого дня аптеки ТОВ "Київфарм", що розташована за адресою: Київська область, смт. Коцюбинське, вул. Доківська, буд. 5 відповідачем надано не було.

Відповідно до пояснень позивача, режим роботи аптеки ТОВ "Київфарм", що розташована за адресою: Київська область, смт. Коцюбинське, вул. Доківська, буд. 5, встановлений з 08:00 год. по 22:00 год. Як зазначає позивач, 19.08.2017 приблизно о 15:00 год. в електромережі стався збій, унаслідок якого аптека була знеструмлена декілька хвилин, після чого електропостачання було відновлено. Однак приблизно о 16:00 електропостачання знову припинилось і було відновлено лише наступного дня.

Суд зазначає, що такі письмові пояснення узгоджуються з відомостями про відключення електроенергії, що зазначені у листі Управління житлово-комунального господарства "Біличі" від 05.09.2017 №569, та відповідають фактичним обставинам справи, оскільки матеріалами справи підтверджується і не було спростовано відповідачем, що після 15:45 год. 19.08.2017 розрахунків із застосуванням платіжних карток позивачем на вказаній господарській одиниці не здійснювалось.

Беручи до уваги вищевикладене, а також зважаючи на те, що матеріалами справи спростовуються висновки контролюючого органу у про несвоєчасне оприбуткування позивачем готівки, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Київській області залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 червня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у тридцятиденний строк в порядку, встановленому статтями 329-331 КАС України.

Головуючий суддя Є.І.Мєзєнцев

суддя В.В.Файдюк

суддя Є.В.Чаку