Справа № 1740/2440/18
Суддя: Борискін С.А.
Дата ухвалення: 2018-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 вересня 2018 року м. Рівне№1740/2440/18

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Борискін С.А., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою

ОСОБА_1

до Управління житлово - комунального господарства Виконавчого комітету Рівненської міської ради , Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради

про визнання бездіяльності протиправною, зобов'язання вчинення певних дій,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Управління житлово-комунального господарства Виконавчого комітету Рівненської міської ради, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради про:

1) визнання протиправною бездіяльності Управління житлово-комунального господарства Виконавчого комітету Рівненської міської ради, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради;

2) зобов'язання відповідачів виконувати покладені на них завдання, зокрема:

-зобов'язати Управління житлово-комунального господарства Виконавчого комітету Рівненської міської ради вчинити дії пов'язані з демонтажем самовільно встановленої добудови (малої архітектурної форми), а саме: розглянути адміністративне правопорушення та зобов'язати ФОП ОСОБА_2, власницю незаконної добудови, демонтувати її, а в разі її відмови - самостійно здійснити такий демонтаж. Персональну відповідальність за організацію виконання рішення суду Управлінням житлово-комунального господарства Виконавчого комітету Рівненської міської ради покласти на ОСОБА_3, оскільки саме він, як начальник Управління житлово-комунального господарства Виконавчого комітету Рівненської міської ради повинен організовувати виконання рішення №512 від 28.04.2011;

-зобов'язати Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради розглянути адміністративне правопорушення, та накласти штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", на ФОП ОСОБА_2

Згідно з п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161 цього Кодексу.

Перевіривши відповідність позовної заяви статтям 160,161 КАС України суддя встановив наступне.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Всупереч вказаним вимогам, позивачем не зазначено ідентифікаційних кодів юридичних осіб відповідачів в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

Відповідно до п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зі змісту позовної заяви судом встановлено, що фактично позовною вимогою №1 є визнання протиправною бездіяльності Управління житлово-комунального господарства Виконавчого комітету Рівненської міської ради, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради, без зазначення змісту такої бездіяльності щодо кожного з відповідачів.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що прохальна частина позовної заяви сформульована не точно, що виключає можливість визначити зміст позовних вимог.

Суд також звертає увагу позивача на положення ч.1 ст. 5 КАС України, відповідно до якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

При цьому суд окремо звертає увагу на необхідності дотримання положень ч.1 ст. 172 КАС України, відповідно до якої в одній позовній заяві може бути об'єднано декілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Разом з тим, порушення правил об'єднання позовних вимог є підставою для повернення позовної заяви відповідно до пункту шостого частини четвертої статті 169 КАС України.

Згідно з п.11 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення п.11 ч.5 ст.160 КАС України позивачем не надано власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Всупереч наведеному, позивачем не додано до позовної заяви її копій та доданих до неї документів для надіслання їх судом відповідачам.

Водночас, позивачем до позовної заяви додано фіскальні чеки про надіслання рекомендованих листів ОСОБА_3, ОСОБА_4, що не може вважатися належним виконанням вимог ч.1 ст.161 КАС України.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом п.3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Абзацом 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" від 07.12.2017 №2246-VIII установлено з 01.01.2018 прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 1762,00 грн., на одну особу.

Частиною 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що в разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відтак, за дві позовні вимоги немайнового характеру позивачу належало сплатити судовий збір у сумі 1409,60 грн.

Водночас, позивачем як доказ сплати судового збору до позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 704,80 грн., де датою валютування зазначено 21.09.2018, однак не зазначено номера такої квитанції.

Згідно з ч. 10 ст. 169 КАС України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Також, частинами 1 та 2 ст. 9 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI, в редакції від 15.12.2017 визначено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд встановив, що на час вирішення питання про відкриття провадження у справі за даними комп'ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" Рівненського окружного адміністративного суду зарахування сплаченого позивачем судового збору у розмірі 704,80 грн. відповідно до квитанції без зазначення номеру від 21.09.2018 до спеціального фонду Державного бюджету України не відбулося, що є самостійною підставою для залишення позовної заяви без руху.

Тому суд дійшов висновку, що позивачем не долучено до позовної заяви належних документів, які б свідчили про сплату судового збору за дві позовні вимоги немайнового характеру у сумі 1409,60 грн.

Відповідно до ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.

Позивачу недоліки позовної заяви слід усунути шляхом подання до суду: належним чином оформленої позовної заяви відповідно до ч.5 ст.160 КАС України, з зазначенням у ній ідентифікаційних кодів юридичних осіб відповідачів в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів, власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, а також шляхом подання до суду копій позовної заяви та доданих до неї документів для відповідачів та оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 1409,60 грн.

Керуючись статтею 169 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління житлово-комунального господарства Виконавчого комітету Рівненської міської ради, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради про визнання бездіяльності протиправною, зобов'язання вчинення певних дій залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Борискін С.А.