Справа № 826/13391/18
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2018-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 вересня 2018 року м. Київ № 826/13391/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції у місті Києві, Головного управління Державної казначейської служби у місті Києві про визнання дій протиправними, стягнення коштів,

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулися ОСОБА_1 (ОСОБА_1.), ОСОБА_2 (ОСОБА_2.) з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції у місті Києві, Головного управління Державної казначейської служби у місті Києві, в якій висловили прохання:

- визнати дії Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції щодо затримання транспортного засобу NISSAN QASHQAI д.н.з. НОМЕР_2 в порядку статті 265-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, - протиправними;

- зобов'язати Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві відшкодувати на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 1806 грн із Державного бюджету України за рахунок коштів, призначених на утримання Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції;

- визнати дії Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції щодо затримання транспортного засобу MERCEDES-BENZ д.н.з. НОМЕР_1 в порядку статті 265-2 Кодексу України про адміністративне правопорушення, -протиправними;

- зобов'язати Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві відшкодувати на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду в розмірі 1875,60 грн із Державного бюджету України за рахунок коштів, призначених на утримання Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 4 частини п'ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів

За приписами частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Водночас нормами КАС України не передбачено можливості відшкодування матеріальної шкоди, як зазначено позивачами.

Також, пунктом 5 частини п'ятої статті 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до частини першої статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об'єднано декілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

КАС України не містить чітких критеріїв для визначення пов'язаності позовних вимог. Разом з тим, виходячи із загальних вимог до позовної заяви, встановлених статтею 160 КАС України, відповідно до яких позов обов'язково повинен містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та посилання на докази на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, можна стверджувати, що позивач має право об'єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення та/або поданими доказами.

Підставами позову в адміністративному судочинстві є обставини, тобто юридичні факти, на яких ґрунтується вимога позивача. До підстав позову входять лише юридичні факти, з якими норми матеріального права пов'язують виникнення, зміну чи припинення прав та обов'язків суб'єктів спірного матеріального правовідношення, та які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з вимогами до іншої особи.

Таким чином, у випадку подання позовної заяви одночасно кількома позивачами предмет адміністративного позову та їх вимоги мають виникати з однакових юридичних фактів, тобто мати єдині підстави позову, або ж мають бути об'єднані спільними доказами, оскільки в протилежному випадку виникають різні адміністративні позови, які підлягають розгляду в окремих самостійних провадженнях.

Відповідні обставини мають бути обґрунтовані позивачами з урахуванням змісту спірних правовідносин.

Однак зі змісту позовної заяви вбачається, що фактично позовні вимоги кожного з позивачів є індивідуальними та стосуються власних інтересів кожного з них.

Тобто, об'єднання 2 позивачів в одній позовній заяві - це фактично 2 окремих спора, які не пов'язані поданими доказами.

Таким чином, позивачам необхідно усунути зазначену невідповідність, визначивши позовні вимоги, які мають єдині підстави доказування та однакові докази, або звернутися до суду з новими окремими позовами, що забезпечить захист їх порушеного права.

Окрім того, відповідно до частини другої статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

За приписами частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з частиною першою статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

У відповідності до частини четвертої статті 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Відповідно до статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05 липня 2012 року №5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об'єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Адвокат зобов'язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року №36, зі змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 27 травня 2017 року №151 (далі - Положення), ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об'єднанням та повинен містити обов'язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Згідно з підпунктом 14 Положення, про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги, останній або керівник адвокатського об'єднання (бюро) зобов'язані вказати на звороті ордера.

Таким чином, з наданого ордеру не вбачається, якими процесуальними правами наділений адвокат як представник позивача.

Окрім того, відповідно до пункту 15 Положення ордер має містити посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа. Разом з тим, в наданому суду ордері даний реквізит не вказаний.

Більше того, частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №3674-VI передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до частини сьомої статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" від 07 грудня 2017 року №2246-VIII з 01 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1762 грн.

В позовній заяві міститься по дві вимоги (майнового характеру і немайнового характеру) ОСОБА_1 і ОСОБА_2, з урахуванням чого при зверненні до суду позивачам сплаті підлягає судовий збір у розмірі (1409,60 грн + 1409,60 грн).

До позовної заяви додано квитанції про сплату судового збору від 16 серпня 2018 року №37898 про сплату ОСОБА_1 704,80 грн судового збору та від 16 серпня 2018 року №37911 про сплату ОСОБА_2 судового збору у суму 704,80 грн.

З огляду на викладене, позивачами сплачено судовий збір у розмірі меншому, ніж встановлено законодавством.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статями 169, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції у місті Києві, Головного управління Державної казначейської служби у місті Києві про визнання дій протиправними, стягнення коштів, - залишити без руху.

Встановити позивачам п'ятиденний строк з дня вручення копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків шляхом подання до суду позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог статей 160, 161 КАС України.

Ухвала відповідно до частини другої статті 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак