Справа № 473/3346/18
Суддя: Вуїв О. В.
Дата ухвалення: 2018-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 473/3346/18
РІШЕННЯ

іменем України

"21" вересня 2018 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі: головуючого - судді Вуїва О.В., при секретарі Заблоцькій М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вознесенську адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання незаконною постанови про накладення адміністративного стягнення та її скасування,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з таким позовом в якому вказував, що 10 серпня 2018 року головний інспектор Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області склав відносно нього протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно протоколу позивач в порушення абз. 3 п. 14 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року, №553 не виконав вимоги припису Управління від 29 січня 2018 року №2 щодо необхідності оформлення та надання документів, що надають йому право на виконання будівельних робіт на обєкті «Житловий будинок» за адресою: вул. Калинова, 135, м. Вознесенськ, Миколаївська обл., зокрема документи, що надають право виконувати будівельні роботи до Управління ним не подавалися, незаконно влаштовані у несучих конструкціях стін дверні прорізи не закладено.

На підставі протоколу 22 серпня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області ОСОБА_2 було винесено постанову, якою ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та на нього накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн.

Позивач вважав, що в його діянні відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, оскільки він зробив усе для виконання вимог припису, проте не зміг виконати вимоги в звязку з наявністю перешкод, що від нього не залежали (ненаданням іншим співвласником житлового будинку, з яким у ОСОБА_1 виникли конфлікті відносини, необхідних для виконання припису дозволу, документів та доступу до будинку). Також вказував, що розгляд адміністративної справи здійснювався неповноважною особою та відбувався однобічно, не обєктивно, не безсторонньо, з грубими процесуальними порушеннями, а саме без повідомлення позивача про час та місце розгляду справи, що позбавило його можливості знайомитися з матеріалами справи, заявляти клопотання, давати пояснення, подавати докази, користуватися правничою допомогою, без врахування обставин порушення та особи порушника.

В зв'язку з цим ОСОБА_1 просив про визнання незаконною оскаржуваної постанови та її скасування.

Також до позову додано клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду з підстави невчасного отримання позивачем копії оскаржуваної постанови (30 серпня 2018 року).

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 не з'явилися, проте останній надав суду клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, причину неявки суду не повідомив.

Суд з врахуванням вимог ч. 9 ст. 205, ч. 3 ст. 268, ч. 1 ст. 286 КАС України вважав можливим провести розгляд справи без участі учасників судового процесу в письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 є співвласниками житлового будинку № 135 по вул. Калиновій в м. Вознесенську Миколаївської області. Рішенням Апеляційного суду Миколаївської області від 13 липня 2009 року проведено поділ вищевказаного житлового будинку: за позивачем було визнано право власності на частину будинку, що складає 33/100 його часток, за ОСОБА_4 частину будинку, що складає 67/100 часток. Також на позивача був покладений обовязок за власний кошт провести переобладнання в житловому будинку, а саме: в житловій кімнаті № 2 встановити перегородку, згідно плану експертизи, в сінях а-1'' з віконного пройому обладнати вхідний дверний пройом, між сіньми а-1'' та житловою кімнатою № 2 обладнати дверний пройом.

В порядку виконання судового рішення позивач розпочав будівельні роботи без повідомлення про початок виконання будівельних робіт та оформлення будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Своїм приписом від 29 січня 2018 року №2 Управління ДАБІ зобовязало ОСОБА_1 усунути вказані порушення шляхом оформлення та надання необхідних документів.

10 серпня 2018 року головний інспектор Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області склав відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно протоколу позивач в порушення абз. 3 п. 14 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року, №553 не виконав вимоги припису Управління від 29 січня 2018 року №2 щодо необхідності оформлення та надання документів, що надають йому право на виконання будівельних робіт на обєкті «Житловий будинок» за адресою: вул. Калинова, 135, м. Вознесенськ, Миколаївська обл., зокрема документи, що надають право виконувати будівельні роботи до Управління ним не подавалися, незаконно влаштовані у несучих конструкціях стін дверні прорізи не закладено.

На підставі протоколу 22 серпня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області ОСОБА_2 було винесено постанову, якою ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та на нього накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн.

Аналізуючи вимоги, суд виходить з наступного.

1) В частині поновлення строку на звернення до адміністративного суду:

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана постанова винесена 22 серпня 2018 року.

06 вересня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про оскарження постанови та просив поновити йому строк на звернення до адміністративного суду, вказуючи на отримання ним копії постанови 30 серпня 2018 року.

Згідно ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Суд може поновити позивачу строк звернення до адміністративного суду відповідно до положень ст. 123 КАС України в разі його пропущення останнім з поважних причин.

Матеріали справи не містять доказів, що б спростували доводи позивача про отримання ним копії оскаржуваної постанови 30 серпня 2018 року.

Таким чином клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду підлягає задоволенню, оскільки позивачем пропущено строк на звернення з позовом до суду з поважних причин (невчасним отримання копії постанови).

2) В частині відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення:

Відповідно до ч. 1 ст. 188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зміст (склад) адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП становлять наступні елементи:

-обєкт правопорушення суспільні відносини у сфері містобудування;

-обєктивна сторона правопорушення діяння (бездіяльність) у вигляді невиконання законних вимог (припису) посадової особи державного архітектурно-будівельного контролю;

-субєкт правопорушення особа, яка не виконала законі вимоги (припис) посадової особи державного архітектурно-будівельного контролю (замовник, забудовник, власник обєкта будівництва, інший субєкт містобудування);

-субєктивна сторона правопорушення умисна форма вини (наявність умислу).

Судом встановлено, що позивач не виконав вимоги припису про надання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, а також оформлення будівельного паспорта забудови земельної ділянки та не заклав незаконно влаштовані у несучих конструкціях стін дверні прорізи.

Водночас відповідно до п. 2.1 Розділу ІІ «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року №103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг.

Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять, зокрема, засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Як свідчать матеріали справи, зокрема постанова та відповідь Вознесенського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області від 17 листопада 2017 року за результатом розгляду скарги позивача, інші докази (а.с. 20-31), позивач вживав заходів щодо одержання від співвласника будинку ОСОБА_4 дозволу на забудову для подальшого оформлення будівельного паспорта, однак згоди на виконання відповідних будівельних робіт у встановлений в приписі строк щодо усунення порушень вимог містобудівного законодавства позивач не одержав.

Також з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 тривалий час конфліктують, конфлікті відносини обумовлені поділом спільного будинку, позивач обмежений у доступу до будинку.

Зазначені обставини свідчать про те, що невиконання вимог органу архітектурно-будівельного контролю відбулося з незалежних від позивача причин, а встановлений строк для усунення порушень законодавства не був достатнім для позивача. Відповідачем вказані обставини не прийнято до уваги та належним чином не перевірено наявність в діянні ОСОБА_1 субєктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП у формі умислу.

3) В частині наявності грубих процесуальних порушень під час розгляду адміністративної справи:

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи; виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката (ст. 278 КУпАП).

Розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання (ст. 279 КУпАП).

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КУпАП).

Проте відповідачем не надано, а в матеріалах адміністративної справи відсутні докази, що б свідчили про те, що позивач був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, йому було забезпечено право ознайомитися з матеріалами справи, заявляти клопотання, давати пояснення, подавати докази тощо.

В той же час згідно ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Що стосується зазначених в позові доводів про те, що розгляд адміністративної справи проводився неповноважною особою, то суд виходить з наступного.

Згідно зі ст.244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, повязані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - пятої), частини перша та друга статті 188-42).

Від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право:

керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад (крім міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, та міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч) - щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), або щодо обєктів будівництва I та II категорій складності, розташованих у межах населених пунктів (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - пятої), частини перша та друга статті 188-42);

керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч, структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій - щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, або щодо обєктів будівництва I, II, III та IV категорій складності, розташованих у межах відповідних населених пунктів (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - пятої), частини перша та друга статті 188-42);

головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, - щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, або щодо обєктів будівництва I, II, III, IV та V категорій складності, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з середніми наслідками (СС2), або щодо обєктів будівництва III та IV категорій складності, розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із значними наслідками (СС3), або щодо обєктів будівництва V категорії складності, розташованих у межах населених пунктів, а також щодо обєктів, розташованих у межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - пятої), частини перша та друга статті 188-42).

Орган державного архітектурно-будівельного нагляду розглядає справи про адміністративні правопорушення, повязані з порушенням законодавства з питань надання документів, необхідних для здійснення будівництва, невиконанням вимог (приписів) головних інспекторів будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (частини третя - пята статті 96-1, частина третя статті 188-42).

Від імені органу державного архітектурно-будівельного нагляду розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (частини третя - пята статті 96-1, частина третя статті 188-42).

Аналогічні положення викладені в ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Водночас згідно ч. 2 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.

Таким чином розгляд справи був проведений повноважною посадовою особою, а тому в цій частині доводи сторони позивача не знайшли свого належного підтвердження.

За встановлених обставин в сукупності адміністративна справа була розглянута з порушенням процесуальних норм та прав позивача, однобічно, без врахування всіх обставин справи.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Вказаних принципів під час розгляду адміністративної справи відповідачем не дотримано.

Згідно ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення субєкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення субєкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення субєкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

З врахуванням встановлених обставин, а саме наявності під час здійснення адміністративного провадження щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності суттєвих порушень процесуальних норм, прав позивача, що призвело до однобічного розгляду, неналежної перевірки, неврахування всіх обставин справи, зокрема наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення суд вважає, що оскаржувану постанову субєкта владних повноважень слід визнати незаконною та скасувати, а справу надіслати на новий розгляд до компетентного органу.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 77, 123, 241-246, 271, 286 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання незаконною постанови про накладення адміністративного стягнення та її скасування задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на звернення до адміністративного суду з позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання незаконною постанови про накладення адміністративного стягнення та її скасування.

Постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області №77 від 22 серпня 2018 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 188-42 КУпАП відносно ОСОБА_1 визнати незаконною та скасувати, а справу направити на новий розгляд до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області.

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного адміністративного суду через Вознесенський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його складення.

Суддя: О.В. Вуїв