Справа № 826/2622/18
Суддя: Вівдиченко Т.Р.
Дата ухвалення: 2018-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/2622/18 Головуючий у 1 інстанції: Келеберда В.І.
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Суддів За участю секретаряВівдиченко Т.Р. Беспалова О.О. Безименної Н.В. Борейка Д.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІСТ ГРУП" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 травня 2018 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІСТ ГРУП" до Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ВІСТ ГРУП" звернувся до суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України, в якому просив визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 06 листопада 2017 року № та № , якими збільшено суму податкового зобов'язання з податку на додану вартість у розмірі 30 456,25 грн. та суму податкового зобов'язання з мита на товари, що ввозяться на територію України в сумі 152 281, 21 грн., а також нараховано штрафні (фінансові) санкції на суму 7 614,09 грн. та 38 070, 34 грн. відповідно.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 травня 2018 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ВІСТ ГРУП" звернувся з апеляційною скаргою, просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт посилається на те, що митним органом, товар за всіма митними деклараціями був розмитнений та випущений у вільний обіг, чим було підтверджено, що всі митні формальності, в тому числі і щодо правильності визначення коду УКТ ЗЕД були виконані у відповідності до Митного кодексу України. На даний час, митницею, в межах наданих їй повноважень, жодного рішення про визначення коду товару по зазначеним товарним позиціям не приймалось. Отримана митним органом інформація з мережі інтернет підлягає обов'язковому дослідженню в ході судового розгляду справи з дорученням її до матеріалів справи на електронних носіях з посиланням на джерело інформації, однак, судом першої інстанції не повно з'ясовано всі обставини справи.

26 липня 2018 року до Київського апеляційного адміністративного суду від Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

13 серпня 2018 року до суду апеляційної інстанції від Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІСТ ГРУП" надійшли відгук на відзив.

04 вересня 2018 року від Офісу великих платників податків ДФС надійшли додаткові пояснення, які долучені до матеріалів справи.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з'явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, згідно пункту 1 частини другої статті 351 Митного кодексу України та наказу Офісу великих платників податків ДФС від 15 вересня 2017 року № 2013, відповідачем проведено документальну невиїзну перевірку дотримання ТОВ "ВІСТ ГРУП" вимог законодавства України з питань державної митної справи щодо правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товару "пістолети паяльні ручні для низькотемпературного паяння полімерними стрижнями (до 250 С?): пістолет електричний для клею…", оформленого за митними деклараціями.

За результатами проведеної перевірки, відповідачем складено Акт перевірки № н30/17/28-10-14-09/ від 10 жовтня 2017 року, згідно висновків якого, встановлено факт невірної класифікації позивачем товару, що був предметом перевірки, за кодом УКТ ЗЕД 8515 80 90 00 (ставка ввізного мита 5%) замість коду 8516 79 70 00 (ставка ввізного мита 10%), що призвело до заниження податкового зобов'язання з ПДВ на суму 30 808, 27 грн. та ввізного мита на суму 154 041,31 грн.

Не погодившись із висновками Акту перевірки від 10 жовтня 2017 року, позивач подав заперечення, які листом відповідача № 56384/10/28-10-14-09-13 від 02 листопада 2017 року залишено без задоволення.

На підставі зазначеного Акту перевірки від 10 жовтня 2017 року, відповідачем винесені податкові повідомлення-рішення від 06 листопада 2017 року № та № , якими визначено податкові зобов'язання ТОВ "ВІСТ ГРУП" з ПДВ на суму 30 456, 25 грн. із застосуванням штрафних санкцій на суму 7 614,09 грн., та ввізного мита на суму 152 281, 21 грн. із застосуванням штрафних санкцій на суму 38 070, 34 грн.

Позивач, вважаючи вказані податкові повідомлення - рішення такими, що прийняті з грубим порушенням чинного законодавства,звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно статті 351 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року № 4495-VI, предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств. Документальна невиїзна перевірка проводиться посадовими особами органу доходів і зборів в приміщенні цього органу за умови направлення керівнику відповідного підприємства або відповідному громадянинові рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особистого вручення зазначеним особам чи уповноваженим ними представникам під розписку письмового повідомлення про дату початку та місце проведення перевірки.

В силу пункту 3 статті 351 Митного кодексу України, документальна невиїзна перевірка проводиться на підставі наказу органу доходів і зборів.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 336 Митного кодексу України, митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Пунктом 1 частини 2 статті 351 Митного кодексу України визначено, що документальна невиїзна перевірка проводиться у разі виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів.

В силу пункту 3 статті 345 Митного кодексу України, органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи щодо: 1) правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; 2) обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування; 3) правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення; 4) відповідності фактичного використання переміщених через митний кордон України товарів заявленій меті такого переміщення та/або відповідності фінансових і бухгалтерських документів, звітів, договорів (контрактів), калькуляцій, інших документів підприємства, що перевіряється, інформації, зазначеній у митній декларації, декларації митної вартості, за якими проведено митне оформлення товарів у відповідному митному режимі; 5) законності переміщення товарів через митний кордон України, у тому числі ввезення товарів на територію вільної митної зони або їх вивезення з цієї території.

Згідно пункту 7 статті 345 Митного кодексу України, у разі виявлення органом доходів і зборів під час проведення перевірки ознак порушення митних правил бо контрабанди посадові особи органу доходів і зборів вживають передбачених законом заходів.

У разі виявлення під час митного контролю або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (частина четверта статті 69 Митного кодексу України).

Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковим.

Як вбачається з акту перевірки від 10 жовтня 2017 року, ТОВ "ВІСТ ГРУП" здійснило оформлення товарів «пістолети паяльні ручні для низькотемпературного паяння полімерними стрижнями (до 250 градусів С): пістолет електричний для клею « за кодом згідно УКТ ЗЕД - 8515 809000 (ставка ввізного мита - 5%).

Контролюючий орган дійшов висновоку про заниження ставки ввізного мита, що базується на положеннях текстового опису назви товарної позиції 8515 УКТ ЗЕД.

Так, до товарної позиції 8515 УКТ ЗЕД включаються дві групи товарів: 1) машини та апарати для низькотемпературної пайки, високотемпературної пайки та зварювання, та 2) електричні машини та апарати для гарячого напилювання металів або металокераміки.

Відповідачем використано інформацію з мережі Інтернет, згідно якої, паяння (лютування) - це процес формування з'єднання з міжатомними зв'язками шляхом нагрівання матеріалів, що монтуються, нижче за температуру їх плавлення, подальшого замочування їх розплавленим припаєм, затікання припаю в отвір між деталями з наступною його кристалізацією. У побутових паяльниках робоча поверхня утворюється зі сплаву міді, який утримує припай.

Відповідно до висновків акту перевірки від 10 жовтня 2017 року, електричні клейові пістолети призначені для склеювання таких матеріалів як дерево, пластик, кераміка, скло та інших подібних матеріалів. Пістолет працює від мережі 220 В, його потужність складає від 10 Вт. Робочий стан пістолета контролюється завдяки світлодіодній індикації. Клейовий стержень вставляється за допомогою затворного механізму. Принцип роботи клейового пістолета полягає в наступному: пістолет заряджається клейовим стержнем, який під впливом високої температури нагрівається і клей в розплавленому вигляді подається через носик-сопло до склеювальних матеріалів.

Згідно з УКТ ЗЕД у товарній позиції 8516 класифікуються електричні побутові прилади, не охоплені іншими товарними позиціями УКТ ЗЕД.

Враховуючи технічний опис товару, відповідач зробив висновок, що товар "пістолет електричний клейовий" не є апаратом для паяння або зварювання, отже класифікацію цього товару віднесено у межі товарної позиції 8516 79 70 00 УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 10%).

Таким чином, за висновками відповідача, у даному випадку позивачем було порушено вимоги підпункту г) пункту 5 частини восьмої статті 257 Митного кодексу України, тобто, невірно класифіковано товар - замість товарної під категорії 8516 79 70 00 за ставкою ввізного мита 10% застосовано товарну під категорію 8515 80 90 00 за ставкою ввізного мита 5%, що і призвело до заниження податкового зобов'язання з ввізного мита, та пункту 187.8 статті 187, пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України щодо заниження бази оподаткування податку на додану вартість на суму мита у зв'язку з чим було занижено податкове зобов'язання з ПДВ.

Водночас, до суду апеляційної інстанції апелянтом надано висновок Київського науково - дослідного інституту судових експертиз від 09.07.2018 року № 12561/18-53 про проведення судової товарознавчої експертизи, згідно якого, пістолети клейові виробництва NINGBO LISI IMPORT & EXPORT CO., Китайська Народна Республіка), МОДЕЛЬ Electrical gun for glue, 11 mm, (8-12 g/min), 40 W, art. 12-100 (TM Favorit) та виробництва NINGBO LISI IMPORT & EXPORT CO., Китайська Народна Республіка), МОДЕЛЬ Electrical gun for glue, 11 mm, (10 g/min), 65 W, art. 12-101 (TM Favorit) відповідають таким характеристикам відповідно до УКТЗЕД:

«Електричні машини, обладнання та їх частини; апаратура для запису або відтворення звуку, телевізійна апаратура для запису та відтворення зображення і звуку, їх частини та приладдя;

Машини та апарати для паяння або зварювання з можливістю різання або без неї, електричні (включаючи з електричним нагрівом газу), лазерні або іншого світлового чи фотонного випромінювання, ультразвукові, електронно- променеві, магнітно-імпульсні або плазмодугові; електричні машини та апарати для гарячого напилення металів або металокераміки: машини та апарати для низько-температурного або високотемпературного паяння: паяльники та пістолети паяльні для низькотемпературного паяння.»

Отже, з наведеного слідує, що придбаний позивачем товар "пістолет електричний клейовий" відноситься, згідно з УКТ ЗЕД товарній позиції 8515.

Колегія суддів вважає, що висновок експерта є належним доказом у даній справі, окільки, як вбачається з матеріалів справи, розгляд справи в суді першої інстанції відбувався в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, також, враховує посилання апелянта на те, що митне оформлення спірних товарів відбувалося протягом 2014 - 2017 років та під час митного оформлення товарів, згідно електронних митних декларацій, жодних рішень визначення коду товару не приймалось, будь-яких зауважень від митних органів не надходило, всі митні процедури були завершені і товар був випущений у вільний обіг, що не спростовано представником відповідача під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

Крім цього, колегія суддів бере до уваги правову позицію висловлену Вищим адміністративним судом України в ухвалі від 24 листопада 2016 року К/800/44574/14, згідно якої, у разі якщо митні органи, приймаючи ВМД, віднесли товар до певного коду товарної номенклатури та пропустили товар на митну територію України (після сплати імпортером передбачених законом податків і зборів), то в подальшому вони не мали правових підстав для прийняття податкових повідомлень про донарахування податкових зобов'язань, у зв'язку з виявленням помилки стосовно класифікації товару, зокрема, з посиланням на результати документальної перевірки та на положення статті 351 МК України та підпункту 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 ПК України, яка, загалом, відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній, зокрема, у постановах від 6 листопада 2012 року (справа №21-330а12), 5 березня 2013 року (справа №21-36а13), 4 листопада 2014 року (справа №21-479а14) та 28 квітня 2015 року (справа №21-157а15).

Зміна відповідачем підходів до класифікації товару «пістолет клейовий», раніше застосованих органами доходів і зборів, є порушенням принципу «належного урядування».

Згідно з правовою позицією, висловленою в рішенні Європейського Суду з прав людини від 20.10.2011 р., у справі «Рисовський проти України», принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

Таким чином, з огляду на вищевказане, колегія суддів дійшла висновку, що винесення контролюючим органом податкових повідомлень-рішень № та № від 06 листопада 2017 року та визначення позивачу податкових зобов'язань на загальну суму 228 421,89 грн. є протиправним та необґрунтованим.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволені позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІСТ ГРУП", а тому постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення адміністративного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи викладені в апеляційній скарзі спростовують висновки суду першої інстанції та знайшли своє належне підтвердження в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам по справі, допущені судом першої інстанції порушення норм матеріального права призвели до неправильного вирішення справи, а тому оскаржувана постанова підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІСТ ГРУП" задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 травня 2018 року скасувати та прийняти нове рішення.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІСТ ГРУП" задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС від 06 листопада 2017 року № та № .

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Судді Вівдиченко Т.Р. Беспалов О.О. Безименна Н.В.

Повний текст постанови виготовлено 17.09.2018 року