Справа № 264/5835/17
Суддя: Литвиненко Н. В.
Дата ухвалення: 2018-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 264/5835/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" вересня 2018 р. м. Маріуполь

Іллічівський районний суд м.Маріуполя Донецької області у складі головуючого судді Литвиненко Н.В., за участі секретаря судового засідання Кадимової А.І., представника позивачки ОСОБА_1, представника відповідача Лаврік Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Маріуполі справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради про визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення незаконною та її скасування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_3 звернулася до суду з вищевказаним адміністративним позовом, в обґрунтування якого вказала, що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради 25.10.2017 року було винесено постанову №46 по справі про адміністративне правопорушення за фактом виконання будівництва двох поверхової нежитлової будівлі на земельній ділянці в АДРЕСА_1, без надання повідомлення про початок виконання зазначених робіт та її було притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.4 ст.96 КУпАП із накладенням стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5850,00 гривень. З вищевказаною постановою ОСОБА_3 не згодна та просить її скасувати, оскільки для того, щоб зробити таке припущення або зазначити це у постанові необхідно було дати оцінку Повідомленню про початок виконання будівельних робіт від ОСОБА_4, яка була власником старого будинку на той час, та технічного паспорту на домоволодіння, чого посадовими особами зроблено не було. Крім того, розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувався за відсутності позивачки, не зважаючи на її клопотання про перенесення розгляду, у зв'язку із хворобою дитини. Копію оскаржуваної постанови позивачка отримала поштою лише 07.11.2017 року, у зв'язку з чим просила суд поновити строк на її оскарження. На підставі викладеного ОСОБА_3 була вимушена звернутись до суду та остаточно просила визнати причину пропуску строку звернення до суду поважною та відновити його, визнати постанову по справі про адміністративне правопорушення незаконною та скасувати її.

Позивачка ОСОБА_3 у судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав, викладених у позові та просила їх задовольнити, додатково просила звернути увагу суду на те, що інкриміновані їй дії, не передбачені складом адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, а підпадають під ч.3 ст.96 цього Кодексу.

Представник позивачки ОСОБА_1, який діє на підставі договору про надання правової допомоги, в судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.

Представник відповідача Лаврік Д.В., який діє на підставі довіреності, у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, надав письмові заперечення, в яких вказано, що позапланова перевірка була проведена з дотриманням вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року №553. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок їх виконання забороняється. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України. Таким чином позивачка була зобов'язана надати відповідачу належним чином заповнене повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт. При розгляді адміністративної справи позивачка неодноразово скористалась своїм правом про перенесення розгляду адміністративної справи на новий строк, тим самим зловживала своїми правами створюючи штучні перепони для своєчасного розгляду справи у метою уникнення відповідальності. Додатково в судовому засіданні вказав, що в протоколі та постанові мається технічна помилка, повинна бути ч.3, але санкція статті застосована за ч.4.

Суд, вислухавши пояснення сторін, свідка, дослідивши надані докази, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з таких підстав.

Відповідно до ст.289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску строку оскарження постанови про адміністративне правопорушення з поважних причин за заявою особи, щодо якої винесено постанову може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Позивачка стверджує, що копію оскаржуваної постанови вона отримала поштою 07.11.2017 року. Встановити точну дату отримання ОСОБА_3 оскаржуваної постанови з наданих сторонами доказів неможливо, відомо лише, що лист було відправлено 27.10.2017 року, тому виходячи з доводів позивачки щодо обґрунтованості підстав пропуску строку оскарження постанови про адміністративне правопорушення, та з метою забезпечення її права на судовий захист, суд вважає за можливе поновити строк на оскарження постанови №46 від 25.10.2017 року, визнавши причину пропуску строку поважною.

Відповідно до ст.19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За вимогами ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а також ч.2 ст.74 КАС України, за якою обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Судом встановлено, що, згідно копії договору купівлі-продажу житлового будинку від 06.09.2016 року та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 31.03.2017 року ОСОБА_3 є власником житлового будинку та земельної ділянки АДРЕСА_1

На підставі направлення №107 від 06.09.2017 року, працівниками Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради було проведено позапланову перевірку будівельних робіт по АДРЕСА_1

При проведенні вказаної позапланової перевірки був складений акт від 14.09.2017 року про те, що ОСОБА_3 допустила порушення п.1 ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме будівельні роботи проводились без надання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, та протокол про адміністративне правопорушення від 14.09.2017 року за ч.4 ст.96 КУпАП відносно ОСОБА_3

За приписами Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради від 14.09.2017 року ОСОБА_3 зобов'язано негайно зупинити виконання будівельних робіт до 14.10.2017 року та усунути виявлені порушення до 14.11.2017 року.

25.10.2017 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради було винесено постанову №46 по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 за фактом виконання будівельних робіт двох поверхової нежитлової будівлі, орієнтованою площею 500кв.м, матеріал стін будівлі- цегла та шлакоблок, без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт. Даною постановою ОСОБА_3 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950,00грн.

Як убачається з повідомлення від 29.12.2015 року колишній власник вищевказаного житлового будинку повідомив Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області про початок виконання будівельних робіт з реконструкції житлового будинку та будівництва господарських споруд по АДРЕСА_1

27.12.2017 року ОСОБА_3 звернулась до Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради із заявою про прийняття до експлуатації об'єкта нерухомого майна, яке знаходиться на земельній ділянці АДРЕСА_1

За правилами ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно статей 1, 3, 8, 9 Конституції - Україна є правовою державою, в якій людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю; права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави; утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави. В Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Конституція України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується. Чинні міжнародні договори, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Відповідно до статті 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод нікого не може бути визнано винним у вчиненні будь-якого кримінального правопорушення на підставі будь-якої дії чи бездіяльності, яка на час її вчинення не становила кримінального правопорушення згідно з національним законом або міжнародним правом; також не може бути призначене суворіше покарання ніж те, що підлягало застосуванню на час вчинення кримінального правопорушення.

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Підставою залучення суб'єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення- це сукупність передбачених законом об'єктивних і суб'єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Перевіряючи наявність складу адміністративного правопорушення, суд повинен перевірити наявність усіх його складових.

Об'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, встановлює відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

Згідно ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст.268 КУпАП визначено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч.1, 2 ст.283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Згідно ч.4 ст.96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, норма ч.4 ст.96 КУпАП, якою передбачена адміністративна відповідальність за правопорушення та яка стала підставою для притягнення до відповідальності позивача не має відношення до спірних обставин, що свідчить про невиконання відповідачем вимог ст.280 КУпАП.

Відповідно до п.1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, будівельний паспорт забудови земельної ділянки визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального житлового, садового дачного будинку не вище двох поверхів з площею до 300кв.м, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Згідно матеріалів справи, змісту спірної постанови і копії технічного паспорту на житловий будинок від 29.09.2017 року, загальна площа спірної забудови більше ніж 300кв.м, та її будівництво не здійснювалось на підставі будівельного паспорта.

Таким чином, позивачку притягнуто до адміністративної відповідальності з порушенням вимог ст.268 КУпАП за вчинення правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, якого вона не скоювала.

Представник відповідача в судовому засіданні зазначав, що дії позивачки кваліфіковані в протоколі та постанові про адміністративне правопорушення за ч.4 ст.96 КУпАП, у зв'язку з технічною помилкою, в дійсності її дії слід було кваліфікувати за ч.3 ст.96 КУпАП. При цьому до ОСОБА_3 була застосована максимальна санкція, передбачена ч.4 ст.96 КУпАП, розмір якої значно вище санкції, передбаченої ч.3 цієї статті.

Таким чином, в діях позивачки ОСОБА_3, відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, у зв'язку з чим оскаржувана постанова є незаконною та підлягає скасуванню.

Крім того, розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 було здійснено 25.10.2017 року о 10-00 годині, в той час, як остання звернулась до Управління державного архітектурно-будівельного контролю з заявою про перенесення розгляду справи, у зв'язку з хворобою дитини, на підтвердження чого надано копію довідки КЗ «Центр первинної медико-санітарної допомоги №1 м.Маріуполя» від 25.10.2017 року.

Отже, відповідачем було порушено процедуру притягнення до адміністративної відповідальності, що полягало у винесенні протоколу про адміністративне правопорушення за відсутності позивачки, не роз'ясненні останній прав та обов'язків, позбавлення її можливості надати пояснення та зауваження.

Таким чином, в матеріалах справи відсутнє підтвердження належного розгляду справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності з дотриманням прав наданих цієї особі, зокрема ст.268 КУпАП.

З огляду на відсутність в діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, та порушенні процедури притягнення до адміністративної відповідальності, постанова по справі про адміністративне правопорушення №46 від 25.10.2017 року підлягає скасуванню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1, 3, 8, 9, 19, 63 Конституції України, ст.ст.7, 9, 94, 251, 256, 268, 289 КУпАП, ст.ст.5, 9, 20, 74, 77, 241, 243, 295 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Поновити ОСОБА_3 строк звернення до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради про визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення незаконною та її скасування .

Позовні вимоги ОСОБА_3 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради про визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення незаконною та її скасування,- задовольнити.

Постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради №46 від 25.10.2017 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за ч.4 ст.96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 5950,00грн. визнати незаконною та скасувати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з поважних причин.

Суддя: Н. В. Литвиненко