Справа № 0440/5510/18
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2018-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

10 вересня 2018 року Справа № 0440/5510/18

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого суддіБондар М. В.
при секретарі судового засіданняБурцевій Я.Е.
за участю:
прокурора представника позивача представників відповідача Спиридонової Є.О. Данченко В.С. Желнової О.К., Журавльова О.С.
розглянувши у підготовчому засіданні у місті Дніпрі заяву прокурора та представника позивача про відмову від позову та клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у адміністративній справі за позовом керівника Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області до Акціонерного товариства "ДНІПРОАЗОТ" про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

20.07.2018 року керівник Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду в з позовною заявою до Акціонерного товариства "ДНІПРОАЗОТ", в якій просить стягнути з Акціонерного товариства "ДНІПРОАЗОТ" () на користь Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області заборгованість по відшкодуванню фактичних витрат на виплату та доставку пільгових пенсій призначених за Списком №1 та Списком №2 за травень-червень 2018 у розмірі 6 885 019,23 грн. на розрахунковий рахунок 3174 у філії Дніпропетровське ОУ ПАТ "Державний Ощадний банк України", МФО 305482, , код платежу 50020600.

Ухвалою суду від 25.07.2018 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

23.08.2018 року та 07.09.2018 року представник відповідача надав до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

В обґрунтування клопотання зазначено, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду, оскільки наведена прокурором підстава звернення до суду, яка полягає у тому, що ГУ ПФУ у Дніпропетровській області не має можливості сплатити судовий збір не є обґрунтованою підставою в розумінні статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

28.08.2018 року та 04.09.2018 року від прокурора до суду надійшла заява про відмову від позову та закриття провадження, у зв'язку зі сплатою відповідачем заборгованості після відкриття провадження у справі.

28.08.2018 року та 04.09.2018 року від представника Головного управління ПФУ у Дніпропетровській області до суду надійшла заява про відмову від позову, у зв'язку з повною сплатою заборгованості відповідачем.

29.08.2018 року в підготовчому засіданні оголошено перерву до 10.09.2018 року.

В підготовчому засіданні 10.09.2018 року прокурор та представник Головного управління ПФУ у Дніпропетровській області підтримали заяви про відмову від позову та закриття провадження у справі. Представники відповідача просили задовольнити клопотання про залишення позову без розгляду.

Дослідивши заяви про відмову від позову та клопотання про залишення позову без розгляду, заслухавши пояснення прокурора, представника Головного управління ПФУ у Дніпропетровській області та представників відповідача, суд дійшов наступних висновків.

Вирішенню питання щодо прийняття судом відмови від позову має передувати вирішення питання щодо встановлення відповідності позову вимогам КАС України.

Згідно з частиною 2 статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини третьої статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною 4 статті 53 КАС України встановлено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Аналіз частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

«Не здійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб'єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з'ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Вказана правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 10.07.2018 року у справі №812/1689/16 (адміністративне провадження №К/9901/48550/18).

Як вбачається з позовної заяви, як підставу звернення до суду прокурором зазначено відсутність у Головного управління ПФУ в Дніпропетровській області належного фінансування на оплату судового збору у першому кварталі поточного року. Головне управління ПФУ в Дніпропетровській області, як орган державної влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, позбавлений можливості здійснювати захист інтересів держави шляхом звернення до суду до АТ "ДНІПРОАЗОТ" про стягнення заборгованості.

В даному випадку, вказана підстава звернення прокурору до суду як відсутність у ГУ ПФУ в Дніпропетровській області можливості сплачувати судовий збір є необґрунтованою.

Суд зазначає, що особа, яка утримується за рахунок Державного бюджету України, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Таким чином, позовна заява керівника Дніпродзержинської прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління ПФУ в Дніпропетровській області подана з порушенням вимог, встановлених статтею 53 КАС України.

Про відсутність правових підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави в особі УПФУ в разі відсутності у органу Пенсійного фонду України коштів на сплату судового збору, вказує Верховний Суд в ухвалах від 08.06.2018 року у справі №813/181/18 та від 14.06.2018 року у справі №826/14613/16.

Належним процесуальним заходом для правового врегулювання спірного питання, Верховний Суд визначив прийняття судом ухвали про залишення позову без розгляду на підставі пункту 7 частини 1 статті 240 КАС України.

Відповідно до частини 6 статті 47 КАС України суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси.

Оскільки, судом встановлено, що позов, поданий з порушенням вимог КАС України, то суд не приймає відмову від позову прокурора та представника Головного управління ПФУ в Дніпропетровській області.

Згідно з пунктом 7 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне у задоволенні заяви прокурора та представника позивача відмовити та задовольнити заяву представника відповідача про залишення позову без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями, 47, 53, 240, 243, 248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви прокурора та представника позивача про відмову від позову та закриття провадження у справі і стягнення судових витрат - відмовити.

Клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву керівника Дніпродзержинської місцевої прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області до Акціонерне товариство "ДНІПРОАЗОТ" про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена у строки, встановлені статті 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України.

Ухвала в повному обсязі складена 14.09.2018 року.

Суддя М.В. Бондар