Справа № 826/7672/17
Суддя: Вівдиченко Т.Р.
Дата ухвалення: 2018-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/7672/17 Головуючий у 1 інстанції: Огурцов О.П.
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Суддів За участю секретаряВівдиченко Т.Р. Беспалова О.О. Бужак Н.П. Борейка Д.Е.
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Офісу великих платників податків ДФС на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 лютого 2018 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сингента" до Офісу великих платників податків ДФС, третя особи - Головне управління державної казначейської служби України у м. Києві про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Сингента" звернувся до суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України, третя особи - Головне управління державної казначейської служби України у м. Києві, в якому просив визнати протиправним рішення від 13.12.2016 р. №11619/10/28-10-41-03-10, визнати протиправною бездіяльність відповідача, що полягає у не підготуванні висновку про повернення надміру сплаченого податку на прибуток підприємств та неподанні його до Державної казначейської служби України; зобов'язати Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби підготувати висновок про повернення надмуру сплаченого податку на прибуток підприємств у розмірі 105 661 215, 87 грн, щляхом перерахування на рахунок підприємства та подати такий висновок до Державної казначейської служби України.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 лютого 2018 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби оформлене листом від 13.12.2016 р. № 11619/10/28-10-41-03-10. Визнано протиправною бездіяльність Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, що полягає у не підготуванні висновку про повернення надміру сплаченого податку на прибуток підприємств та неподанні його до Державної казначейської служби України. Зобов'язано Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби на підставі заяви позивача від 06.12.2016 р. Вих. № 1010/16 підготувати висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подати такий висновок до Державної казначейської служби України.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Офісу великих платників податків ДФС звернувся з апеляційною скаргою, просить скасувати постанову суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволені позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт зазначає, що позивачем в 2014 році не було віднесено до складу витрат витрати пов'язані з наданням знижок при виконанні договірних зобов'язань в зв'язку із відсутністю на момент складання звітності первинних документів, тому, після отримання документів, позивачем у 2015 році зменшено фінансовий результат до оподаткування за 2015 рік.

16 липня 2018 року до Київського апеляційного адміністративного суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Сингента" надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення представників сторін, які з'явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю "Сингента" звернулось до Офісу великих платників податків ДФС з заявою від 06.12.2016 р. вих. № 1010/16 про повернення 168 295 000,00 грн., що є частиною переплати з податку на прибуток підприємств (КБК 11020300) в якій зазначено про те, що станом на дату подачі заяви, згідно інформації, зазначеної в Електронному кабінеті платника податків, за Товариством обліковується переплата з податку на прибуток за участю іноземних інвесторів (код КБК 11020300) у розмірі 256 965 128,87 грн. та викладено прохання: повернути частину переплати з податку на прибуток (КБК 11020300) на суму 168 295 000,00 грн. на поточний рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю "Сингента" за вказаними в заяві реквізитами та оформити у відповідності до Форми, встановленої законодавством, висновок про повернення на поточний рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю "Сингента" () 168 295 000,00 грн. - частини переплати з податку на прибуток у строк не пізніше ніж за п'ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня отримання цієї заяви та передати цей висновок органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

За результатами розгляду заяви позивача від 06.12.2016 р. вих. № 1010/16 Офіс великих платників податків ДФС повідомив наступне: "Керуючись вимогами статті 43 та п.102.5. ст.102 Глави 9 Розділу II Податкового кодексу України, зі змінами та доповненнями, заяви на повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов'язань, можуть бути подані протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми.

Зокрема, запропоновано наявну переплату по податку на прибуток підприємств, створених за участю іноземних інвесторів (код платежу 11020300) залишити в рахунок погашення податкових зобов'язань з податку на прибуток за результатами 2016 року.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Сингента", не погоджуючись з відмовою у поверненні переплати з податку на прибуток, звернулось з відповідним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 1.1 ст. 1 Податкового кодексу України (далі ПК України), відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно підпункту 14.1.115 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, надміру сплачені грошові зобов'язання - суми коштів, які на певну дату зараховані до відповідного бюджету понад нараховані суми грошових зобов'язань, граничний строк сплати яких настав на таку дату.

Відповідно до підпункту 17.1.10 пункту 17.1 статті 17 Податкового кодексу України, платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно пунктів 43.1 - 43.5 статті 43 Податкового кодексу України, помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов'язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

У разі наявності у платника податків податкового боргу, повернення помилково та/або надміру сплаченої суми грошового зобов'язання на поточний рахунок такого платника податків в установі банку або шляхом повернення готівковими коштами за чеком, у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, проводиться лише після повного погашення такого податкового боргу платником податків.

Обов'язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов'язання є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які розраховуються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми.

Платник податків подає заяву на повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов'язань у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на погашення грошового зобов'язання (податкового боргу) з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення готівковими коштами за чеком у разі відсутності у платника податків рахунку в банку.

Контролюючий орган не пізніше ніж за п'ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п'яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов'язань платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету.

Відповідно до пункту 3 Порядку взаємодії територіальних органів Державної фіскальної служби України, місцевих фінансових органів та територіальних органів Державної казначейської служби України у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов'язань затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 15.12.2015 р. № 1146 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31.12.2015 р. за № 1679/28124, у разі наявності у платника податкового боргу повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов'язань проводиться лише після повного погашення такого податкового боргу платником податків.

Так, пунктом 5 та підпунктом 1 пункту 6 вказаного Порядку встановлено, що повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов'язань у випадках, передбачених законодавством, здійснюється виключно на підставі заяви платника податку (за винятком повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку на доходи фізичних осіб, які розраховуються органом ДФС на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку), яка може бути подана до територіального органу ДФС за місцем адміністрування (обліку) помилково та/або надміру сплаченої суми протягом 1095 днів від дня її виникнення. У заяві платник вказує суму і вид помилково та/або надміру сплаченого платежу та визначає напрям(и) перерахування коштів, що повертаються: на поточний рахунок платника податку в установі банку.

В силу пункту 7 Порядку 1146, після реєстрації в органі ДФС заява платника про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов'язань (крім грошових зобов'язань з митних та інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів) передається на розгляд до структурних підрозділів, що виконують функції з адміністрування відповідних податків і зборів та погашення заборгованостей. Не пізніше другого робочого дня, наступного за днем реєстрації, заява з відміткою вказаних підрозділів щодо правомірності повернення передається до структурного підрозділу, на який покладено функцію з підготовки висновку. Заява платника про повернення помилково або надміру сплачених грошових зобов'язань з митних та інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, після реєстрації передається до структурного підрозділу митниці ДФС, на який покладено функцію з підготовки висновку.

Пунктами 8 та 9 вказаного Порядку визначено, що у разі якщо вказана у заяві платника сума (її частина) за даними інформаційних систем обліковується як помилково та/або надміру сплачена, орган ДФС готує: висновок на повернення такої суми (її частини) за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку; два примірники реєстру висновків за платежами, належними державному бюджету, за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку; три примірники реєстру висновків за платежами, належними місцевим бюджетам, та платежами, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами, за формою згідно з додатком 3 до цього Порядку. За платежами, належними державному бюджету, орган ДФС у строк не пізніше ніж за п'ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви передає висновки згідно з реєстром висновків за платежами, належними державному бюджету, для виконання відповідному органу Казначейства. Орган ДФС несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі висновку органу Казначейства для виконання. Якщо висновок підготовлено на частину вказаної у заяві суми, то у день його направлення до органу Казначейства орган ДФС направляє платнику письмове повідомлення з пропозицією щодо проведення звірення його стану розрахунків за відповідним платежем.

Пунктом 10 Порядку №1146 встановлено, що на підставі отриманих висновків відповідний орган Казначейства здійснює повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов'язань у визначеному законодавством порядку.

Отже, з наведенного слідує, що помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов'язання підлягають поверненню платнику на підставі його заяви про таке повернення, яка може бути подана протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми, за умови відсутності у такого платника податків податкового боргу. При цьому, підготовка висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету не пізніше ніж за п'ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви та його подання для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів є обов'язком, а не правом податкового органу, реалізуючі який він водночас наділений правом підготувати відповідний висновок лише на частину вказаної платником податків у заяві суми та запропонувати останньому провести звірення його стану розрахунків за відповідним платежем.

Як зазначалося, позивач звернувся до відповідача з заявою від 06.12.2016 р. вих. № 1010/16, в якій, з огляду на те, що на дату подачі заяви за ним обліковується переплата з податку на прибуток за участю іноземних інвесторів у розмірі 256 965 128,87грн., просив повернути частину переплати з податку на прибуток на суму 168 295 000,00 грн. на його поточний рахунок за вказаними в заяві реквізитами та оформити у відповідності до Форми, встановленої законодавством, висновок про повернення на його поточний рахунок вказаної суми, як частини переплати з податку на прибуток у строк не пізніше ніж за п'ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня отримання цієї заяви та передати цей висновок органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Контролюючим органом, за результатами розгляду вказаної заяви, складено лист від 13.12.2016 р. №11619/10/28-10-41-03-10, яким запропоновано наявну переплату по податку на прибуток підприємств, створених за участю іноземних інвесторів залишити в рахунок погашення податкових зобов'язань з податку на прибуток за результатами 2016 року. При цьому, зазначений лист не містить інформації щодо відсутності у позивача переплати з податку на прибуток на суму 168 295 000,00 грн. чи наявності у позивача податкової заборгованості, як і обґрунтування щодо наявності підстав у відповідача для невиконання покладеного на нього обов'язку щодо підготовки висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подання його до Державної казначейської служби України.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено колегією суддів, відповідачем не заперечується факт наявності у позивача, станом на дату складання листа від 13.12.2016 р. № 11619/10/28-10-41-03-10, переплати з податку на прибуток (КБК 11020300) на суму 168 295 000,00 грн. та факт відсутності податкової заборгованості.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначає, що частина переплати з податку на прибуток, що заявлена до повернення позивачем було сформована протягом 2015 та 2016 років, на підтвердження факту сплати вказаних грошових коштів позивачем надано до матеріалів справи копії платіжних доручень (а.с. 58-59).

Під час апеляційного розгляду справи апелянтом не надано обгрунтованих пояснень та доказів на їх підтвердження про причини невиконання покладеного на нього обов'язку щодо підготовки висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подання його до Державної казначейської служби України у порядку встановленому законом.

Апелянтом в додаткових поясненнях від 17.07.2018 року повідомлено, що переплата в ІКП ТОВ «Сингента» станом на 30.06.2018 р. з податку на прибуток підприємств, створених за участю іноземних інвесторів становить 54 342 177,87 грн., що підтверджується витягом з бази податкового органу. Однак, дана обставина не спростовує протиправності дій податкового органу під час прийняття рішення про відмову у поверненні позивачу 168 295 000,00 грн., що є частиною переплати з податку на прибуток підприємств.

Згідно пункту 9 Порядку №1146, орган ДФС несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі висновку органу Казначейства для виконання.

Якщо висновок підготовлено на частину вказаної у заяві суми, то у день його направлення до органу Казначейства орган ДФС направляє платнику письмове повідомлення з пропозицією щодо проведення звірення його стану розрахунків за відповідним платежем.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, визначення конкретної суми, що підлягає поверненню платнику податків є дискреційними повноваженнями податкового органу.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність правових підстав для визнання протиправним та скасування рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби оформлене листом від 13.12.2016 р. № 11619/10/28-10-41-03-10, визнання протиправною бездіяльності відповідача, що полягає у не підготуванні висновку про повернення надміру сплаченого податку на прибуток підприємств та неподанні його до Державної казначейської служби України та зобов'язання Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на підставі заяви позивача від 06.12.2016 р. вих. № 1010/16 підготувати висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подати такий висновок до Державної казначейської служби України.

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Сингента" та наявність правових підстав для їх часткового задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків ДФС залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 лютого 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Судді Вівдиченко Т.Р. Беспалов О.О. Бужак Н.П.

Повний текст постанови виготовлено 17.09.2018 р.

,