Справа № 826/6907/17
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2018-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

14 вересня 2018 року № 826/6907/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Арсірія Р.О., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області, за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування рішень, зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1) з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - відповідач-1, ВКДКА), Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області (далі - відповідач-2, КДКА Черкаської області), за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 (далі - третя особа, ОСОБА_2), в якому з урахуванням заяви про зміну предмету позову (а.с. 79а-80 т. І) просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача-2 від 11.11.2016 №239 про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2;

- визнати протиправним і скасувати рішення відповідача-1 №ІІІ-007/2017 від 29.03.2017 про залишення скарги позивача без задоволення, а рішення відповідача-2 від 11.11.2016 №239 без змін;

- зобов'язати відповідача-2 розглянути скаргу позивача щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_2

Ухвалами Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.05.2017 відкрито провадження у справі, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В позовній заяві позивач просив поновити строк звернення до адміністративного суду. В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач вказав на те, що оскаржуване рішення відповідача-1 №ІІІ-007/2017 від 29.03.2017 було направлено на його адресу вже після спливу місячного строку на його оскарження, а саме 03.05.2017 та отримане позивачем 19.05.2017.

В свою чергу відповідачі та третя особа заявили клопотання про залишення без розгляду позовної заяви з підстав пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду.

Матеріали справи свідчать про те, що рішення відповідача-1 №ІІІ-007/2017 від 29.03.2017 було направлено на адресу ОСОБА_1 03.05.2017 та отримане останнім 19.05.2017. ОСОБА_1 звернувся до суду 26.05.2017, тобто через сім днів з моменту отримання рішення №ІІІ-007/2017 від 29.03.2017.

Відповідно до частини 8 статті 50 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Частиною 7 статті 52 названого Закону встановлено, що рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

Згідно з частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні ЄСПЛ по справі «Мушта проти України» зазначено, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.

У справі «Bellet v. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Враховуючи вищевикладене, суд, керуючись положеннями статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України ухвалив задовольнити клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду та відмовити у задоволенні клопотань відповідачів і третьої особи про залишення позовної заяви без розгляду.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не погоджується із рішеннями відповідачів, вважає їх необґрунтованим та такими, що підлягають скасуванню у судовому порядку, оскільки на його думку при розгляді скарги відповідачі не надали належної оцінки доводам, викладеним в скарзі, що потягло за собою ухвалення незаконних та необґрунтованих рішень.

Відповідачі проти позову заперечили, зазначивши, що позивачем не наведено будь-яких доказів та фактів порушень вимог чинного законодавства та процедури розгляду його скарги. Вказали на те, що обставини, викладені в скарзі позивача, а саме висловлювання адвокатом оціночних суджень не є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності, а тому встановлено відсутність ознак дисциплінарного проступку в діях третьої особи.

ОСОБА_2 проти задоволення позовних вимог заперечив, посилаючись на їх безпідставність. Вказав на те, що доводи позивача про поширення третьою особою неправдивої інформації не підтверджені належними і допустимими доказами. Зазначив, що ним було висловлено власну оцінку загальновідомим фактам про діяльність посадових осіб Київської міської державної адміністрації, коли головою КМДА був ОСОБА_1, що, відповідно до чинного законодавства, не може бути підставою для притягнення до будь-якого виду відповідальності.

В судове засідання 20.11.2017 представник відповідача-2 не прибув, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином. Відповідач-2 у запереченнях на позовну заяву просив розглядати адміністративну справу без участі його представника.

Відповідно до частини 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, що діяла на момент постановлення ухвали), якщо немає перешкод для розгляду справи в судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомленні про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на вищевикладене та з урахуванням вимог статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, що діяла на момент постановлення ухвали), суд прийшов до висновку про доцільність розгляду справи у письмовому провадженні на підставі наявних матеріалів справи.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

ОСОБА_1 звернувся до ВКДКА зі скаргою щодо вчинення адвокатом ОСОБА_2 дисциплінарного проступку, порушення правил адвокатської етики, порушення присяги адвоката України та неналежної поведінки адвоката.

Позивач зазначив, що підставою для звернення до ВКДКА зі скаргою на третю особу став виступ 30.07.2016 на телеканалі « 1+1» у програмі «Українські сенсації. Время Ч», у якій ОСОБА_2 зазначив, що ОСОБА_1 під час перебування на посаді Київського міського голови оформлював земельні ділянки на студентів і перепродавав іншим особам, а також продавав комунальну власність за копійки. На думку позивача, такі вислови третьої особи є наклепом, порушують принцип презумпції невинуватості, а також порушують немайнові права позивача на честь, гідність та ділову репутацію та є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

ВКДКА направила скаргу позивача для розгляду до КДКА Черкаської області. За результатом розгляду вказаної скарги КДКА Черкаської області прийняла рішення від 11.11.2016 №239 про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 з підстав відсутності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. В рішенні відповідач-2 зазначив, що оціночні судження не є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності та вказав на те, що на момент розгляду скарги відсутнє рішення суду, яке набрало законної сили, стосовно поширення адвокатом ОСОБА_2 неправдивої інформації та інформації, яка порочить честь, гідність чи ділову репутацію позивача. Крім того, КДКА Черкаської області вказано на відсутність у комісії компетенції на вирішення спорів про захист честі, гідності та ділової репутації.

Не погоджуючись із рішенням КДКА Черкаської області від 11.11.2016 №239 позивач оскаржив його до ВКДКА.

ВКДКА за результатом розгляду скарги позивача прийняла рішення від 29.03.2017 №ІІІ-007/2017, яким залишила скаргу позивача без задоволення, а рішення КДКА Черкаської області без змін.

Вважаючи вказані рішення відповідачів протиправними, ОСОБА_1 оскаржив їх до суду.

Оцінивши за правилами статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України надані сторонами докази та пояснення, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, Окружний адміністративний суд міста Києва вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень частин 1, 2 статті 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність.

Частиною 1 статті 4 вказаного Закону встановлено, що адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Згідно із положеннями частини 1 статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов'язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Згідно зі статтею 55 Правил адвокатської етики в своїй громадській, науковій та публіцистичній діяльності адвокат повинен враховувати необхідність дотримання своїх професійних обов'язків, зокрема тих, що випливають з Правил адвокатської етики.

Частиною 1 статті 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів утворюється кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури.

Відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев'яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати.

Положеннями пункту 4 частини 5 статті 50 названого Закону встановлено, що до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належить: здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.

Відповідно до частини 1 статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Положеннями пункту 3 розділу 3 Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженого установчим з'їздом адвокатів України від 17.11.2012, встановлено, що ВКДКА створюється та діє з метою реалізації публічно-правових функцій з відбору, атестування осіб, які виявили намір займатися адвокатською діяльністю, та як дисциплінарний орган в системі самоврядування адвокатури України.

Положеннями статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до статті 34 названого Закону підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Частиною першою статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень:

1) попередження;

2) зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року;

3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

У відповідності до положень статті 37 названого Закону дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно із частиною другою статті 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Відповідно до частини третьої статті 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Відповідно до абзацу другого частини другої статті 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Судом встановлено, що скарга ОСОБА_1 на адвоката ОСОБА_2 направлена листом від 05.09.2016 №2294 до КДКА Черкаської області для розгляду.

Головою дисциплінарної палати КДКА Черкаської області надано доручення від 13.09.2016 №56 перевірити діяльність адвоката ОСОБА_2 члену дисциплінарної палати КДКА Черкаської області ОСОБА_3

На адресу ОСОБА_2 направлено повідомлення від 30.09.2016 №426/0/2-16, яким повідомлено про розгляд скарги ОСОБА_1 та необхідність надання до початку розгляду справи документів, письмових пояснень, матеріалів, які спростовують факти, викладені в скарзі та інших документів, які стосуються скарги.

Також про дату, час та місце розгляду скарги ОСОБА_1 повідомлено адвокатське об'єднання «LITIGATION GROUP», яке представляє інтереси позивача.

ОСОБА_2 надав витребувані документи, а також письмові пояснення, в яких, зокрема, зазначив, що ним надано власні оціночні судження щодо обставин діяльності Київської міської державної адміністрації за часів керівництва ОСОБА_1, які були встановлені як спеціальними уповноваженими органами державної влади, так і неодноразово висвітлені в засобах масової інформації. Також ОСОБА_2 вказав на те ,що відповідно до чинного законодавства до особи не може бути застосовано будь-якого виду відповідальності за висловлення оціночних суджень. До вказаних пояснень третьою особою було надано копії судових рішень та роздруківки з інтернет-ресурсів щодо яких висловлювався адвокат.

За результатом розгляду скарги ОСОБА_1 членом дисциплінарної палати КДКА Черкаської області ОСОБА_3 було складено довідку від 13.10.2016 про результати перевірки скарги громадянина ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2, згідно висновків якої в діях адвоката відсутні ознаки дисциплінарного проступку, а тому немає підстав для порушення дисциплінарної справи стосовно нього.

11.11.2016 відбулось засідання дисциплінарної палати КДКА Черкаської області, на якому комісією було вирішено відмовити в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 за скаргою ОСОБА_1 Прийняття відповідачем-2 рішення №239 було також зафіксоване у протоколі засідання дисциплінарної палати КДКА Черкаської області від 11.11.2016.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, що відповідачем-2 здійснено всі необхідні дії щодо проведення перевірки відомостей, викладених у скарзі, відповідно до вимог, передбачених статтями 37, 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що, в свою чергу, спростовує твердження позивача щодо того, що перевірка відомостей, викладених у скарзі, не була проведена належним чином.

Доказів на спростування зазначеного матеріали справи не містять та позивачем суду не надано.

При цьому слід зазначити, що суд не встановлює склад дисциплінарного проступку в діях третьої особи, не виявляє порушення правил адвокатської етики та/або порушення присяги адвоката України, оскільки вирішення цих питань належить до компетенції кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, а не суду.

Належних і допустимих доказів на підтвердження того, що третьою особою допущено порушення присяги адвоката та Правил адвокатської етики, матеріали справи не містять та позивачем суду не надано.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що дії дисциплінарної палати КДКА Черкаської області щодо відмови у порушенні дисциплінарної справи відносно третьої особи є правомірними та підстави для визнання протиправним і скасування рішення від 11.11.2016 №239 відповідача-2 відсутні.

Досліджуючи питання протиправності рішення відповідача-1 №ІІІ-007/2017 від 29.03.2017 про залишення скарги позивача без задоволення, а рішення відповідача-2 від 11.11.2016 №239 без змін, суд встановив наступне.

Не погоджуючись із рішенням відповідача-2 від 11.11.2016 №239 позивач оскаржив його до ВКДКА.

Згідно із частиною 2 статті 42 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Листом №3055 від 15.12.2016 ВКДКА звернулась до КДКА Черкаської області з проханням направити матеріали дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 у зв'язку надходженням на адресу ВКДКА скарги ОСОБА_1 на рішення ДП КДКА Черкаської області від 11.11.2016 про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2

КДКА Черкаської області супровідним листом від 05.01.2017 року за вих. № 18/0/2-17 направила матеріали дисциплінарної справи відносно Адвоката до ВКДКА, які надійшли та зареєстровано за вх. ВКДКА № 7750 від 10.01.2017 року (копія вказаного листа додається).

Відповідно до пункту 3.37 Регламенту ВКДКА, затвердженого рішенням Ради адвокатів України 4-5 липня 2014 року №78 (далі - Регламент ВКДКА), скарга на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури реєструється у ВКДКА та у розумний строк передається члену ВКДКА, із урахуванням пропорційності навантаження на членів комісії та їх спеціалізації, для вивчення, перевірки і підготовки матеріалів до засідання ВКДКА.

Так, ВКДКА листом від 16.01.2017 року за вих. № 128 передала отримані матеріали дисциплінарної справи відносно третьої особи члену ВКДКА ОСОБА_4.

Відповідно до пункту 3.2 Регламенту ВКДКА, про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання ВКДКА, члени ВКДКА та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, не пізніше як за десять днів до дня його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв'язку або кур'єром, або електронною поштою та розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.

Матеріали справи свідчать про те, що адвокат ОСОБА_2 та скаржник ОСОБА_1 повідомлялись за 10 днів про проведення засідання ВКДКА (місце, день та час проведення засідання) при цьому, явка вказаних осіб на засідання ВКДКА не була визнана обов'язковою.

У відповідності до частини 5 статті 52 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право:

1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін;

2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;

3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення;

4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов'язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Як вбачається із змісту рішення ВКДКА від 29.03.2017 №ІІІ-007/2017 останньою надано правову оцінку доводам скаржника, викладеним у скарзі, зокрема, щодо питання порушення честі, гідності, ділової репутації вказано про те, що такі спори не належать до компетенції дисциплінарної палати КДКА Черкаської області, а має вирішуватись в судовому порядку за відповідним позовом. Також відповідачем-1 надано оцінку і наведено висновки щодо інших доводів позивача, викладених у скарзі.

Таким чином, доводи позивача про ненадання відповідачем-1 оцінки обставинам, викладеним в його скарзі на рішення відповідача-2 від 11.11.2016 №239 спростовуються змістом рішення від 29.03.2017 №ІІІ-007/2017.

Суд дійшов висновку, про те, що ВКДКА діяла на підставі та у межах повноважень, наданих законом, ухвалила рішення за результатами розгляду скарги позивача з наданням правової оцінки встановленим за результатами перевірки обставинам, тобто у спосіб, встановлений законом.

Отже, оскаржувані рішення відповідачів відповідають вимогам чинного законодавства у сфері адвокатури та адвокатської діяльності. Твердження позивача про наявність порушень з боку відповідачів при прийнятті даних рішень не підтвердилися під час розгляду справи, у зв'язку з чим відсутні підстави для задоволення адміністративного позову в цій частині.

Стосовно позовної вимоги про зобов'язання відповідача-2 розглянути скаргу позивача щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_2, суд зазначає, що вона є похідною від двох попередніх позовних вимог. Зважаючи на те, що судом встановлена правомірність оскаржуваних рішень відповідачів щодо позивача, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вказаної позовної вимоги.

Згідно із частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані учасниками справи докази, а також усні та письмові доводи учасників справи стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 72-77, 90, 139, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

Рішення суду, відповідно до частини 1 статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Р.О. Арсірій