Справа № 0440/6037/18
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2018-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 вересня 2018 року Справа № 0440/6037/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
за участі секретаря судового засіданняОСОБА_2
представника позивача - ОСОБА_3 представника відповідача 1 - ОСОБА_4 представника відповідача 2- ОСОБА_5 представника третьої особи - ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_7 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області; Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, третя особа: Департамент по про визнання протипранвим та скасування припису, рішення та наказу, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позовом ОСОБА_7 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, третя особа: Департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради в особі Головного архітектурно-планувального управління про визнання протиправним та скасування припису, рішення та наказу, в якому просить:
Визнати протиправним та скасувати припис від 22 червня 2018 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт складений головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_8
Визнати протиправним та скасувати рішення від 03.07.2018 року про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проектування об'єкта будівництва «Будівництво автосалону по Запорізькому шосе в районі буд. №30 А, м. Дніпро» від 05.04.2018 №15/29-40, затверджені наказом Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради №123 від 05.04.2018 року, ухваленого Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_9
Визнати протиправним та скасувати наказ №138/СК від 04 липня 2018 року винесений Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 22 червня 2018 року, наказ № 138/СК від 04 липня 2018 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, а також рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області прийнятті не на підставі, у межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, зокрема Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 серпня 2018 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2018 року закінчено підготовче судове засідання та розпочато у той самий день розгляд справи по суті, яка занесена до протоколу судового засідання.
У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги просив задовольнити їх у повному обсязі.
Відповідач, Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, вважає позовні вимоги необґрунтованими з підстав викладених у письмовому відзиві на адміністративний позов, в яких зазначили, що під час проведення позапланової перевірки на об'єкті нагляду, головним інспектором будівельного нагляду Департаменту встановлено, що МУО № 15/29-40 прийнято з порушеннями вимог п. п. 1,3 ч. ч. 2,5 ст. 24, ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». У зв'язку з виявленими порушеннями та тим, що будівництво автосалону за адресою: м. Дніпро, Запорізьке шосе, 30 А, може стати загрозою для життя та здоров'я людей, а також підставою для порушення нормального функціонування інженерно-транспортних комунікацій, зокрема важливої транспортної розв'язки на Запорізькому шосе, 03.07.2018 посадовою особою Департаменту прийнято рішення про скасування дії МУО № 15/29-40.
Представник відповідач-2, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, у судовому засідання заперечували проти задоволення позову. У відзиві на адміністративний позов зазначили, що посадові особи Управління, підчас проведення позапланової перевірки діяли у відповідності до вимог чинного законодавства.
Третя особа в судове засідання не зявилась, належним чином повідомлена про дату та час розгляду справи, письмових пояснень на адміністративний позов не подала.
Заслухавши пояснення представника позивача, представників відповідачів, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та пояснення сторін, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив.
05.04.2018 Головним архітектурно-планувальним управлінням Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради було надано ОСОБА_7 містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва «Будівництво автосалону по Запорізькому шосе в районі буд. № 30 А, м. Дніпро» від 05.04.2018 № 15/29-40 (далі - МУО № 15/29-40), затверджені наказом Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради від 05.04.2018 № 123.
25.06.2018 посадовою особою Департаменту дозвільних процедур Державної архітектурно-будівельної інспекції України проведено документальну перевірку Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради. В ході проведення даної перевірки у наданих МУО № 15/29-40 та наданих матеріалах виявлено відомості про ознаки вчинення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
За результатами перевірки складено довідку про результати документальної перевірки від 25.06.2018 року, в якій надано пропозиції щодо подальшого здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду, а саме: призначити позапланову перевірку Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради щодо законності надання гр. ОСОБА_7 МУО№ 15/29-40.
На підставі наказу Держархбудінспекції України № 807 від 26.06.2018 «Про проведення позапланової перевірки», довідки про результати документальної перевірки від 25.06.2018 та направлення № 14/у від 26.06.2018 року, проведено позапланову перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження Головним архітектурно-планувальним Управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради містобудівної діяльності, а саме: надання МУО № 15/29-40, затверджених наказом Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради від 05.04.2018 № 123.
За результатами перевірки Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, 03.07.2018 року складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким встановлено порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме:
«Назва об'єкта будівництва в МУО № 15/29-40 не відображає вид будівництва, що є невідповідністю п. 1 ч. 5 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;
В п. 3 розділу «Загальні дані» не вказана відповідність функціонального призначення та цільового призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні, чим порушено п. 3 ч. 5 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;
В п. 2 розділу «Містобудівні умови та обмеження» не зазначені конкретні положення нормативних актів, відомості, які базуються на розрахунках та не міститься конкретних цифрових показників, а тільки посилання на нормативний акт, за якими не можливо визначити містобудівні умови та обмеження, що не відповідає п. 8 ч.1 ст. 1 Закону України;
Відповідно до інформаційної довідки від 08.08.2016 № 65291645 цільове призначення земельної ділянки - для розміщення та експлуатації будівель і споруд іншого наземного транспорту (12.09), при цьому наміри забудови - будівництво автосалону, що є порушенням ч.2 ст. 24 Закону України.
Згідно до плану зонування м. Дніпро дана земельна ділянка відноситься до зони транспортної інфраструктури ТР-3, переважні, супутні та допустимі види якої не включають в себе будівництво автосалону, що є порушенням п.3 р. 4.2 пояснювальної записки плану зонування м. Дніпро та п.3 ч.4 ст. 29 Закону України.
В той же час, плану зонування м. Дніпро до зони ТР-3 входять території вулиць, майданів, які за містобудівною документацією знаходяться в межах червоних ліній.
Разом з цим, будівництво автосалону порушує примітку п.1.3 ДБН В.2.3-5-2001 «Вулиці та дороги населених пунктів» Розміщення і будівництво наземних об'єктів житлово-цивільного, промислового призначення та інших капітальних споруд, крім об'єктів транспорту та інженерних мереж, в межах червоних ліній вулиць і доріг забороняється.
Позивач наведені рішення вважає протиправними, тому звернувся до суду за захистом своїх прав.
Даючи оцінку спірним правовідносинам суд керувався таким.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові, економічні, соціальні та організаційні засади містобудівної діяльності в Україні спрямовані на формування повноцінного життєвого середовища, забезпечення при цьому охорони навколишнього природного оточення, раціонального природокористування та збереження культурної спадщини, визначено Законом України "Про основи містобудування".
Згідно з ст. 7 Закону України "Про основи містобудування державне регулювання у сфері містобудування" здійснюється Верховною радою України, Кабінетом міністрів України, Верховною радою та Кабінетом міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.
Таким органом є Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.
Згідно з ч. 2 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності") визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.
Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом міністрів України.
Постановою Кабінету ОСОБА_10 України від 19.08.2015 № 698 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі - Порядок № 698), пунктом 2 якого передбачено, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві і Севастополі (далі - головні інспектори будівельного нагляду) шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.
Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.
Згідно з ч. 11 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності " з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.
Відповідно до ч. 12 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності;4) вносити подання про звільнення посадової особи об'єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об'єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
За невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду об'єкти нагляду несуть відповідальність відповідно до закону.
Згідно з ч. ч. 1-8 ст. 29 цього Закону основними складовими вихідних даних є, зокрема, містобудівні умови та обмеження.
Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва.
Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі.
Перелік об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.
Спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.
Розгляд заяви і надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх наданні здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом семи робочих днів з дня реєстрації заяви.
Рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень приймається у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

До містобудівних умов та обмежень можуть включатися вимоги щодо архітектурних та інженерних рішень. Склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об'єкта незалежно від зміни замовника.

Зміни до містобудівних умов та обмежень можуть вноситися тільки за згодою замовника.

Так, згідно рішення Департаменту «Назва об'єкта будівництва не відображає вид будівництва, що є не відповідністю п. 1 ч.5 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»».

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 29 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження містять назву об'єкта будівництва, що повинна відображати вид будівництва та місце розташування об'єкта.

Судом встановлено з Містобудівних умов та обмежень для проектування об'єкта будівництва в «назві об'єкта будівництва» зазначено: «Будівництво автосалону по Запорізькому шосе в районі буд. № 30А» та у розділі містобудівних умов «Загальні дані», п. 1 зазначений вид будівництва - «нове будівництво».

Тобто, висновок інспектора щодо не відображення виду будівництва у містобудівних умовах є помилковим та надуманим, а відповідно дане порушення вимог п. 1 ч. 5 ст. 29 Закону відсутнє.

«В п. З розділу «Загальні дані» не вказана відповідність функціонального та цільового призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні, чим порушено п. З ч. 5 ст. 29 Закону України».

Однак, із таким висновком суд не погоджується, оскільки останній абзац п. З розділу «Загальні дані» містобудівних умов містить висновок про відповідність функціонального та цільового призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні, а саме: «Розміщення об'єкта не суперечить вимогам містобудівної документації».

Суд зазначає, що Методологічних рекомендацій щодо складання та/або заповнення форми містобудівних умов та обмежень, а ні Дніпровською міською радою, а ні будь-яким іншим контролюючим органом у сфері містобудування не затверджено, а відповідно й виконавців та учасників таких взаємовідносин з такими рекомендаціями не ознайомлено, а відтак не може свідчити про порушення позивачем п. 3 ч. 5 ст. 29 Закону України

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону, містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Висновки відповідача викладені в рішенні щодо п. 2 розділу «Містобудівні умови та обмеження», а саме не зазначені конкретні положення нормативних актів, відомості, які базуються на розрахунках та не міститься конкретних цифрових показників, а тільки посилання на нормативний акт, за якими не можливо визначити містобудівні умови та обмеження.

Слід зауважити, що містобудівна документація, яка затверджена Дніпровською міською радою, а саме: генеральний план розвитку міста та план зонування території міста, не містить вимог до визначення максимального відсотку забудови земельної ділянки.

Основним нормативним документом, який вимагає обмеження при плануванні та забудові території, є ДБН 360-92** «Містобудування. Планування та забудови міських та сільських поселень». Даний документ, також не містить обмежень щодо відсотку забудови земельної ділянки, оскільки кожна земельна ділянка має свої особливості (площа, вплив об'єктів забудови на суміжних ділянках, інженерно-геологічні особливості, санітарно-захисні зони тощо). Саме тому відсоток забудови земельної ділянки має визначатися з урахуванням наявних обмежень та відповідно до вимог ДБН 360-92** «Містобудування. Планування та забудови міських та сільських поселень», про що прямо зазначено в п. 2 розділу «Містобудівних умов та обмежень».

За таких обставин, судом не встановлено порушення п. 8 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», позивачем.

Відповідно до інформаційної довідки від 08.08.2016 року № 65291645 цільове призначенні земельної ділянки - для розміщення та експлуатації будівель і споруд іншого наземного транспорту (12.09), при цьому наміри забудови - будівництво автосалону, що є порушенням ч. 2 ст. 24 Закону України».

Однак, суд зауважує наступне, що містобудівні умови видаються замовнику для подальшого проектування будівництва, а не здійснення фактичного будівництва, згідно статті 29 Закону, у спеціаліста ГоловАПУ відсутні підстави для відмови у видачі даних містобудівних умов, а тому це не є порушенням ч. 2 ст. 24 Закону України.

Так, згідно ч. 2 ст. 24 Закону, зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій. Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Відповідно до п. 4 ст. 29 Закону, підставами для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є: 1)неподання визначених частиною третьою цієї статті документів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень; 2)виявлення недостовірних відомостей у документах, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, або у документах, що посвідчують право власності на об'єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці; 3)невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Відмова у наданні містобудівних умов та обмежень здійснюється шляхом направлення листа з обґрунтуванням підстав такої відмови відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, що не перевищує встановлений строк їх надання.

Так, рішенням Дніпровської міської ради №82/24 від 20.09.2017 року було вирішено затвердити проект внесення змін до генерального плану розвитку м. Дніпра. При визначенні відповідності намірів забудови вимогам містобудівної документації план зонування території міста, затверджений рішенням міської ради від 22.07.2015 №55/66, застосовувати в частині, що не суперечить генеральному плану розвитку міста.

Тобто, як вбачається з вищевказаного рішення Генеральний план розвитку міста Дніпро є переважаючим над планом зонування території міста, а відповідно Генеральний план розвитку міста не містить заборони (червоних ліній) щодо розміщення об'єкту (будівництво автосалону) по вул. Запорізьке шосе в районі буд. 30 А в м. Дніпро та забудови даної земельної ділянки, що не є порушенням вимог Закону, вказаних інспектором.

Відповідно до ст. 18 Закону України «Про автомобільні дороги», Складовими вулиць і доріг міст та інших населених пунктів є: проїзна частина вулиць і доріг, трамвайне полотно, дорожнє покриття, штучні споруди, споруди дорожнього водовідводу, технічні засоби організації дорожнього руху, зупинки міського транспорту, стоянки таксі, тротуари, пішохідні та велосипедні доріжки, зелені насадження, наземні та підземні мережі, майданчики для паркування.

Межі вулиці за її шириною визначаються "червоними лініями". Відтак, схема червоних ліній Запорізького шосе в районі зазначеної земельної ділянки розглянута на засіданні архітектурно-містобудівної ради по ГоловАПУ (протокол № 150 від 16.03.2018 року). Відповідно до розробленої схеми, вищевказаний автосалон розміщується поза межами червоних ліній.

Також, судом враховується, що згідно п. 32 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету ОСОБА_10 України від 19.08.2015 № 698 якщо рішення об'єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Про скасування або зупинення дії рішення об'єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об'єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Інформація про скасування або зупинення дії рішення об'єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

У разі зупинення дії рішення об'єкт нагляду вживає заходів щодо усунення порушень, зазначених у рішенні про зупинення, та про результати повідомляє головному інспектору будівельного нагляду, який прийняв таке рішення.

Наведене вище дає підстави для висновку, що вказану правову норму необхідно розуміти так, що за загальним правилом рішення об'єкта нагляду, яке порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, зупиняється, і лише у випадку неможливості усунення виявлених порушень - скасовується.

Крім іншого, судом враховується, що оскаржені рішення були прийняті відповідачем без урахування права позивача на участь у процесі прийняття рішення, враховуючи те, що ОСОБА_7, як сторона, права та інтереси якої безпосередньо зачіпаються вказаними рішеннями Департаменту ДАБІ у Дніпропетровській області, та оскільки такі рішення вочевидь мають несприятливі наслідки для прав позивача, так як зумовлюють неможливість здійснювати останнім будівництво і перешкоджають реалізації права позивача на його об'єкти.

ОСОБА_7, на переконання суду, мав право на участь у процесі прийняття відповідачем оскаржених рішень, а також бути проінформованим про здійснення перевірки третьої особи з метою надання можливості надати свої пояснення по суті питань, які безпосередньо зачіпають права позивача, надати відповідачу детальний план території, завдання на розроблення детального плану території, однак Департамент ДАБІ у Дніпропетровській області не врахував це при прийнятті оскаржених рішень, не надав позивачу право на участь у процесі прийняття оскаржених рішень, що призвело до порушення балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи щодо здійснення будівництва об'єктів і цілями, на досягнення яких спрямовані оскаржені рішення відповідача.

При цьому судом враховується, що у справі Беєлер проти Італії Європейський суд з прав людини зазначив, що будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні частини 1 статті 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, лише якщо забезпечено справедливий баланс між загальним інтересом суспільства та вимогам захисту основоположних прав конкретної особи. Питання щодо того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.

Крім того, у рішенні від 09.01.2007 року у справі Інтерсплав проти України Суд наголосив, що втручання має бути пропорційним та не становити надмірного тягаря, іншими словами воно має забезпечувати справедливий баланс між інтересами особи і суспільства.

Одночасно суд вважає за необхідне вказати й на те, що при скасуванні дії містобудівних умов та обмежень, наданих позивачу за відсутності правових підстав для таких висновків та неврахуванні можливості зупинення дії таких умов, порушено необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходи результатів державного нагляду.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку що рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про скасування дії містобудівних умов та обмежень не відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, згідно з якими рішення суб'єкта владних повноважень має бути прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), добросовісно і розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

А відтак, наказ №138/СЛ від 04.07.2018 року про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт, винесений Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, підлягає скасуванню, оскільки є реалізацією рішення від 03 липня 2018 року рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області.

Чинним законодавством надано право департаменту ДАБІ приймати рішення про скасування актів або зупинення їх дії. Водночас, повноважень на скасування дії акту індивідуальної дії жодним з нормативних актів, які регулюють питання діяльності Державної архітектурно-будівельної інспекції, не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. (ч. 2 ст. 77 КАС України)

Судом встановлено та сторонами не заперечувалось, що позивач про проведення позапланової перевірки повідомлений не був, також не був ознайомлений з результатами проведення позапланової перевірки, що призвело до того, що я не мав змоги падати свої пояснення, документи, відомості, матеріали з питань, що виникли під час проведення позапланової перевірки, а отже вважаю, що Відповідачем було не об'єктивно, упереджено здійснено позапланову перевірки, у зв'язку із чим припис від 22 червня 2018 року складений головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради.

З огляду на викладене та враховуючи, що Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради не довело правомірність підстав для прийняття оскаржуваного припису, а також виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства України та оцінки наявних у матеріалах справи доказів в сукупності, суд дійшов до висновку, що припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської є протиправним та підлягає скасуванню.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.

У розумінні ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);4) безсторонньо (неупереджено);5) добросовісно;6) розсудливо;7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Матеріали справи свідчать, що відповідні критерії відповідачем не дотримані, що зумовило звернення позивача за захистом порушених прав та інтересів до суду.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету ОСОБА_10 Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, а тому адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 262-263, 293, 295, , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_7 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, третя особа: Департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради в особі Головного архітектурно-планувального управління про визнання протиправним та скасування припису, рішення та наказу - задовольнити у повному обсязі

Визнати протиправним та скасувати припис від 22 червня 2018 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт складений головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_8

Визнати протиправним та скасувати рішення від 03.07.2018 року про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проектування об'єкта будівництва «Будівництво автосалону по Запорізькому шосе в районі буд. №30 А, м. Дніпро» від 05.04.2018 №15/29-40, затверджені наказом Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради №123 від 05.04.2018 року, ухваленого Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області ОСОБА_9

Визнати протиправним та скасувати наказ №138/СК від 04 липня 2018 року винесений Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради. Стягнути на користь ОСОБА_7 (РНОКПП-) за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради судовий збір у розмірі 1409,60 гри.

Стягнути на користь ОСОБА_7 (РНОКПП-) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області судовий збір у розмірі 704,80 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили станом Суддя (підпис) З оригіналом згідно Помічник судді ОСОБА_1 ОСОБА_1 ОСОБА_11