Справа № 142/1691/15-а
Суддя: Мельник-Томенко Ж. М.
Дата ухвалення: 2018-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Справа № 142/1691/15-а

14 вересня 2018 року

м. Вінниця

Суддя-доповідач Вінницького апеляційного адміністративного суду Мельник-Томенко Ж. М., розглянувши заяву ОСОБА_2 про відвід головуючому судді - Боровицькому Олександру Андрійовичу у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_2 до Студенянської сільської ради Піщанського району Вінницької області, голови Студенянської об'єднаної територіальної громади ОСОБА_5 про визнання незаконними та скасування рішень Гонорівської сільської ради Піщанського району Вінницької області, про визнання незаконним та скасування розпорядження Гонорівського сільського голови Солейка Федора Герасимовича,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Вінницького апеляційного адміністративного суду знаходиться справа за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Піщанського районного суду Вінницької області від 14 червня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_2 до Студенянської сільської ради Піщанського району Вінницької області, голови Студенянської об'єднаної територіальної громади ОСОБА_5 про визнання незаконними та скасування рішень Гонорівської сільської ради Піщанського району Вінницької області про визнання незаконними та скасування рішень Гонорівської сільської ради Піщанського району Вінницької області, про визнання незаконним та скасування розпорядження Гонорівського сільського голови Солейка Федора Герасимовича.

Відповідно до автоматизованої системи розподілу головуючим у колегії та суддею доповідачем є суддя Боровицький О.А., а судді колегії: Ватаманюк Р.В., Матохнюк Д.Б.

Посилаючись на невмотивоване залишення головуючим суддею - Боровицьким Олександром Андрійовичем апеляційної скарги без руху позивачем - ОСОБА_2, заявлено відвід вказаному судді.

Ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 12.09.2018 року в адміністративній справі №142/1691/15-а визнано необґрунтованим заявлений ОСОБА_2 відвід головуючому судді - Боровицькому Олександру Андрійовичу.

Водночас, судом апеляційної інстанції зупинено провадження у справі до вирішення питання про відвід суддею, що визначається у порядку, встановленому ч.1 ст. 31 КАС України.

Справу №142/1691/15-а передано для вирішення питання про відвід, судді, що визначається у порядку, встановленому ч.1 ст.31 КАС України.

Відповідно до ч.4, 8 ст.40 КАС України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

З наявних матеріалів справи не вбачається необхідності у розгляді заяви про відвід у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, а тому в силу положень ст. 40 КАС України заява ОСОБА_2 підлягає розгляду в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи та доводи заяви про відвід головуючому судді Боровицькому Олександру Андрійовичу у адміністративній справі №142/1691/15-а, суд дійшов висновку, що така заява не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені статтями 36, 37 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Статтею 37 КАС України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення, крім випадку, коли проведення врегулювання спору за участю судді було ініційовано суддею, але до закінчення встановленого судом в ухвалі про відкриття провадження у справі строку сторона заперечила проти його проведення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, винесеного за результатами нового розгляду цієї справи.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами у цій адміністративній справі. Положення цієї частини не застосовуються у випадку розгляду заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами з підстав, визначених п. 3 ч. 5 ст. 361 цього Кодексу, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим.

Водночас, суд який розглядає справу має бути "безстороннім" і "незалежним".

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право кожної особи на розгляд її справи належним, неупередженим та компетентним судом, що включає в себе право на розгляд справи тим судом, якому довіряють усі особи, які беруть участь у справі.

Обставина, на яку покликається позивач в поданій заяві про відвід головуючого судді, на переконання суду, не є такою, що може викликати сумнів у неупередженості визначеного судді, а тому, суд вважає за доцільне відмовити в задоволенні заяви про відвід судді.

Як свідчать матеріали справи, заява про відвід ґрунтується виключно на доводах про те, що в мотивувальній частині ухвали від 21.08.2018 року, якою апелянту відмовлено у задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, відсутнє будь-яке обґрунтування вказаного висновку суду.

Зазначені обставини не можуть слугувати підставами для відведення головуючого судді як таких, що викликають сумнів у його об'єктивності та неупередженості, оскільки є лише суб'єктивними припущеннями заявника.

Крім того, доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді в результаті розгляду даної справи не на користь позивача або наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не встановлено.

Заявником не надано переконливих доказів, що у цій справі достатньо ознак, які б давали підстави вважати, що головуючий суддя проявляє особисту упередженість, допускає порушення норм чинного законодавства та Кодексу суддівської етики.

Незгода із процесуальними рішеннями суду під час розгляду даної адміністративної справи підлягає оскарженню у порядку, встановленому процесуальним законодавством.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, зокрема у рішенні по справі "Бочан проти України" (Заява №7577/02) від 03.05.2007 суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Також, необхідно зазначити, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв'язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов'язані з прийняттям суддями рішень у інших справах, у т.ч. подібних.

Як вбачається з матеріалів справи, заявник вважає, що головуючий суддя Боровицький О.А., розглядаючи її заяву про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, не мав права зменьшувати розмір судового збору та продовжувати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, оскільки таких вимог у поданій заяві про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги не ставилось.

За наведених обставин, вирішення головуючим суддею питання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, не є обставиною, яка викликає сумнів у неупередженості або об'єктивності головуючого судді.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що відповідно до ч. 1 ст. 31 КАС України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

За приписами п.п. 15.4 п. 15 Розділ VII Перехідних положень КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється:

- до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше ніж три місяці з дня набрання ним чинності - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу;

- після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, визначеними цією редакцією Кодексу.

Головуючий суддя не міг жодним чином вплинути на автоматизований розподіл даної судової справи між суддями, враховуючи, що визначення складу суду для розгляду справи здійснено за принципом випадковості і будь-яких порушень порядку такого визначення не встановлено.

Проаналізувавши матеріали справи, доводи заяви про відвід головуючого судді, інформацію щодо справи №142/1691/15-а, суд приходить до висновку, що заява про відвід головуючому судді - Боровицькому О.А. не підлягає задоволенню, є необґрунтованою та не містить об'єктивної підстави для відводу судді, не відповідає вимогам статті 36 КАС України, оскільки суд з метою всебічного та ефективного захисту прав, справедливого та неупередженого вирішення спору вирішував питання, які стали підставою звернення позивача щодо упередженості колегії суддів.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить висновку, що викладені позивачем підстави для відводу головуючого судді - Боровицького О.А. є безпідставними та необґрунтованими, а тому заява про відвід не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 36, 37, 40, 242 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви щодо відводу головуючого судді - Боровицького О.А., по справі №142/1691/15-а, відмовити.

Передати справу №142/1691/15-а для подальшого розгляду у складі колегії суддів, визначених Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного адміністративного суду від 30.07.2018 року: головуючого судді - Боровицького О.А., суддів - Ватаманюка Р.В., Матохнюка Д.Б., по справі №142/1691/15-а.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана : 14.09.2018

Суддя-доповідач Мельник-Томенко Ж. М.