Справа № 826/15657/16
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2018-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про роз'яснення судового рішення

13 вересня 2018 року м. Київ № 826/15657/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Вєкуа Н.Г., розглянувши в письмовому провадженні представника ГУ ДМС у м. Києві про роз'яснення судового рішення по адміністративній справі

за позовомОСОБА_1
доГоловного управління Державної міграційної служби України
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії , -
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Головного управління Державної міграційної служби України в м. Києві (далі ГУ ДМС в м. Києві, відповідач) про визнання неправомірним та скасування подання від 05.08.2016 року № 5/2016 про скасування рішення ГУ ДМС в м. Києві від 22.12.2014 року про набуття громадянства України за територіальним походженням ОСОБА_1, 10.06.1975; зобов'язання поновити позивача в якості громадянина України та внести відповідні відомості в реєстр громадян України та видати ОСОБА_1 новий паспорт громадянина України.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 квітня 2018 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2018 року, позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано подання від 05.08.2016 року № 5/2016 про скасування рішення ГУ ДМС в м. Києві від 22.12.2014 року про набуття громадянства України за територіальним походженням ОСОБА_1, 10.06.1975.

Зобов'язано поновити позивача в якості громадянина України та внести відповідні відомості в реєстр громадян України.

Зобов'язано Головне управління Державної міграційної служби України в м. Києві видати ОСОБА_1 новий паспорт громадянина України.

Представник ГУ ДМС України в м. Києві звернувся до суду із заявою про роз'яснення судового рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.04.2018, а саме яким чином ГУ ДМС в м. Києві зобов'язане виконати пункт 4 резолютивної частини рішення, так як пунктом 2 резолютивної частини було скасовано подання про скасування громадянства №5/2016 від 05.08.2016, а не подання № 5/2016 від 03.08.2016, при цьому рішення про скасування громадянства України за територіальним походженням ОСОБА_1 залишилось чинним. Та роз'яснити пункт 3 резолютивної частини рішення, а саме поновити позивача в якості громадянина України та внести відповідні відомості в реєстр громадян України.

Відповідно до ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз'яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Ухвалу про роз'яснення судового рішення або відмову у його роз'ясненні може бути оскаржено.

Вирішуючи заяву про роз'яснення по суті, суд виходить з наступного.

Суд зазначає, що конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим Кодекс адміністративного судочинства України не містить, а зі змісту приписів ст. 254 КАС України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

В п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 "Про судове рішення в адміністративній справі" зазначено, що роз'яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз'ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд звертає увагу, що зі змісту заяви позивача вбачається, що останній звернувся до суду за роз'ясненням з підстав незрозумілості резолютивної частини рішення.

Суд вказує на те, що необхідність роз'яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що повинні здійснювати його виконання.

Згідно з п. 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" № 7 від 20.05.2013р. зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Суд зазначає, що підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз'яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Щодо дати подання та винесення ГУ ДМС в м. Києві рішення від 05.08.2016, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 п. 92 Порядку провадження за заявами і поданнями з питань громадянства України та виконання прийнятих рішень, затвердженого Указом Президента України від 27.03.2001 №215 «Питання організації виконання Закону України «Про громадянство України» (надалі - Порядок) органи міграційної служби приймають рішення про оформлення набуття громадянства України: за народженням; за територіальним походженням; внаслідок поновлення у громадянстві; внаслідок усиновлення;

внаслідок встановлення над дитиною опіки чи піклування, влаштування дитини в дитячий заклад чи заклад охорони здоров'я, в дитячий будинок сімейного типу чи прийомну сім'ю або передачі на виховання в сім'ю патронатного вихователя;

внаслідок встановлення над особою, визнаною судом недієздатною, опіки; у зв'язку з перебуванням у громадянстві України одного чи обох батьків дитини; внаслідок визнання батьківства чи материнства або встановлення факту батьківства чи материнства;

за іншими підставами, передбаченими міжнародними договорами України. До повноважень органів міграційної служби також належить скасування прийнятих ними рішень про оформлення набуття громадянства України у випадках, передбачених статтею 21 Закону (частина друга п. 92 Порядку).

Згідно з п. 88 Порядку для скасування рішень про оформлення набуття громадянства України відповідно до статті 21 Закону органами міграційної служби, дипломатичними представництвами чи консульськими установами України готуються такі документи:

а) подання про скасування рішення про оформлення набуття громадянства України;

б) документи, які підтверджують, що особа набула громадянство України за територіальним походженням (стаття 8 Закону) або була поновлена у громадянстві України (стаття 10 Закону) шляхом обману, внаслідок подання свідомо неправдивих відомостей або фальшивих документів, приховування будь-якого суттєвого факту, за наявності якого особа не може набути громадянства України (довідка органу міграційної служби, дипломатичного представництва чи консульської установи про те, що іноземець, який подав зобов'язання припинити іноземне громадянство, не подав документ про припинення цього громадянства, виданий уповноваженим органом відповідної держави, до уповноваженого органу України протягом двох років з моменту реєстрації його громадянином України, а незалежні від особи причини неотримання документа про припинення іноземного громадянства не існують (частина п'ята статті 8 та частина друга статті 10 Закону); інформація органу міграційної служби про те, що іноземець, який подав декларацію про відмову від іноземного громадянства, не повернув паспорт іноземної держави до уповноважених органів цієї держави (частина восьма статті 8 та частина сьома статті 10); інформація про те, що на момент реєстрації громадянином України існували підстави, за наявності яких особа не поновлюється у громадянстві України (частини перша та друга статгі 10 з урахуванням частини п'ятої статті 9 Закону; частина п'ята статті 10 Закону); інформація про інші неправдиві відомості та фальшиві документи, які були подані для набуття громадянства України відповідно до статей 8 та 10 Закону, або інформація про приховування будь-якого суттєвого факту, за наявності якого особа не може набути громадянство України відповідно до статей 8 та 10 Закону).

Згідно з ч. 1 п. 96 Порядку подання про скасування рішення про оформлення набуття громадянства України у випадках, передбачених статтею 21 Закону, стосовно особи, яка проживає в Україні, готується управлінням, відділом (сектором) міграційної служби в районі, районі у місті, місті обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, до якого цією особою подавалися документи щодо оформлення набуття громадянства України.

Подання про скасування рішення про оформлення набуття громадянства України разом із документами, передбаченими підпунктом "б" пункту 88 цього Порядку, надсилається до головного управління (управління) міграційної служби в Автономній Республіці Крим, області, містах Києві та Севастополі.

Відповідно до ч. 1 п. 97 Порядку рішення про оформлення набуття громадянства України скасовується начальником головного управління (управління) міграційної служби в Автономній Республіці Крим, області, містах Києві та Севастополі або його заступником.

Таким чином:

- Порядком, крім подання, не передбачено складання та прийняття окремого рішення начальника головного управління (управління) міграційної служби в Автономній Республіці Крилі, області, містах Києві та Севастополі або його заступником про скасування рішення про оформлення набуття громадянства України;

- проект подання готується управлінням, відділом (сектором) міграційної служби в районі, районі у місті, місті обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) до якого особа подавала документи щодо оформлення набуття громадянства України;

- рішення про оформлення набуття громадянства скасовується саме начальником головного управління (управління) міграційної служби в Автономній Республіці Крим, області, містах Києві та Севастополі або його заступником, а не управлінням, відділом (сектором) міграційної служби в районі, районі у місті, місті обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) до якого особа подавала документи щодо оформлення набуття громадянства України;

- скасування начальником головного управління (управління) міграційної служби в Автономній Республіці Крим, області, містах Києві та Севастополі або його заступником рішення про оформлення набуття громадянства України оформляється у формі подання про скасування рішення про оформлення набуття громадянства України шляхом затвердження такого подання.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 16.08.2012 №715, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 07.09.2012 за №1549/21861 «Про затвердження зразків документів, які подаються для встановлення належності до громадянства України, прийняття до громадянства України, оформлення набуття громадянства України, припинення громадянства України, скасування рішень про оформлення набуття громадянства України, та журналів обліку» затверджено форма подання про скасування рішення про оформлення набуття громадянства України (форма 41).

Виходячи з затвердженої форми подання про скасування рішення про оформлення набуття громадянства України, подання містить запис:

- про те, ким було підготовлено подання. При цьому, особа, яка підготувала подання вказує дату його підготовки та ставить свій підпис;

- про дату коли було прийнято подання після його затвердження.

ГУ ДМС у м. Києві прийнято подання від 05.08.2016 року №5/2016 про скасування рішення про оформлення набуття громадянства України.

В цьому подані зазначено дату коли посадова особа розписалась про підготовку подання управління, відділом (сектором) міграційної служби в районі, районі у місті, місті обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим).

Суд зазначає, що датою прийняття подання про скасування рішення про оформлення набуття громадянства слід вважати не дату коли було підготовлено проект подання управлінням, відділом (сектором) міграційної служби в районі, районі у місті, місті обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим), а слід вважати дату подання, яка вказана в кінці тексту подання, а саме: 05 серпня 2016 року.

Крім того, суд звертає увагу на те, що у відповіді на запит адвоката від 08.09.2016 № 1-16/8180-16 ГУ ДМС у м. Києві зазначає, що саме 05.08.2016 було скасовано рішення від 22.12.2015 про оформлення набуття громадянства. А також під час розгляду справи ГУ ДМС у м. Києві стверджувало, що саме 05.08.2016 було скасовано рішення ГУ ДМС України від 22.12.2014 про оформлення набуття громадянства України за територіальним походженням відповідно до частини 1 статті 8 Закону України «Про громадянство України» ОСОБА_1.

А отже заявник обізнаний про яке саме подання йде мова в рішенні Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.04.2018. Тому, суд розцінює заяву про роз'яснення рішення як затягування процесу виконання рішення суду та зловживання процесуальними правами з боку відповідача.

Щодо внесення відповідних записів в реєстр громадян України інформації про поновлення ОСОБА_1 в якості громадянина

Закон «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» визначає правові та організаційні засади створення та функціонування Єдиного державного демографічного реєстру та видачі документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство України чи спеціальний статус особи, а також права та обов'язки осіб, на ім'я яких видані такі документи.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 цього Закону порядок ведення Реєстру та взаємодії між уповноваженими суб'єктами встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 2 п. 8 Порядку ведення Єдиного державного демографічного реєстру та надання з нього інформації, взаємодії між уповноваженими суб'єктами, а також здійснення ідентифікації та верифікації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.10.2017 № 784, інформація про набуття громадянства України, припинення громадянства України, реєстрацію місця проживання, реєстрацію актів цивільного стану, недійсні документи вноситься до відомчої інформаційної системи розпорядника Реєстру.

Державна міграційна служба є розпорядником Єдиного державного демографічного реєстру.

Таким чином, в рішенні Окружного адміністративного суду м. Києва від 19 квітня 2018 року у справі №826/15657/16 щодо зобов'язання поновити позивача в якості громадянина України та внесення відповідних відомостей в реєстр громадян України йде мова про відомчу інформаційну систему Державної міграційної служби Єдиного державного демографічного реєстру.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.04.2018 у справі №826/15657/16 є зрозумілим і додатковому роз'ясненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 254, 241, 243, 248, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника ГУ ДМС у м. Києві про роз'яснення рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.04.2018 - відмовити.

У відповідності до вимог ст. ст. 293 та 295 КАС України ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, встановлених ст. 294 цього Кодексу. Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.Г. Вєкуа