Справа № 826/14806/18
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2018-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста КИЄВА
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 вересня 2018 року м. Київ № 826/14806/18

Суддя Окружного адміністративного суду м. Києва Шевченко Н.М., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «СВ-Трейд Плюс» про стягнення заборгованості,

У С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «СВ-Трейд Плюс» про стягнення заборгованості.

Приписами п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Приписами ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду заяви майнового характеру суб’єктом владних повноважень, юридичною особою судовий збір становить 1, 5 % ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» установлено з 1 січня 2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1762 гривні.

Як убачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, позивач просить стягнути податковий борг в сумі 111856,14 грн., а отже, заявлено вимогу майнового характеру.

Проте, суд звертає увагу на те, що Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві до позовної заяви не додано жодного доказу сплати судового збору.

Натомість, представником позивача до суду подано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім’ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров’ю.

Також, відповідно до положень ч. 1 ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З вищевикладеного вбачається, що позивач не є суб'єктом, на якого розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

Аналогічну правову позицію викладено в ухвалах Верховного Суду від 10.01.2018 у справі № К/9901/12/18, від 12.01.2018 № К/9901/2132/18, № К/9901/2135/18, № К/9901/2131/18, та № К/9901/2134/18.

При цьому, згідно з вимогами ч. 1 ст. 8 КАС України усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом, а тому суд не може надавати привілеї тим чи іншим особам зі сплати судового збору. Надання такого привілею порушить принцип рівності сторін.

Суд приходить до висновку що доводи позивача не є підставою для відстрочення сплати судового збору, а відтак суд вважає, що у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити (або надати докази сплати судового збору) в розмірі 1762,00 грн. за наступними реквізитами: Отримувач коштів - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) – 38004897, Рахунок отримувача - 4021, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача - 899998, Код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Ураховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу часу для усунення недоліків позову. Позивачу необхідно усунути названі недоліки позову та привести позовну заяву у відповідність з приписами ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 160, 169, 241 - 243 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

1.У задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору відмовити.

2.Позовну заяву Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві залишити без руху.

3.Установити позивачу п’ятиденний строк з дня одержання даної ухвали для усунення недоліків.

4.Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

5.Роз’яснити позивачу, що залишення позовної заяви без руху не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Шевченко