Справа № 753/19657/17
Суддя: Троян Н.М.
Дата ухвалення: 2018-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

Судді-доповідача - Троян Н.М.,

суддів - Мєзєнцева Є.І., Файдюка В.В.,

за участю секретаря - Рейтаровської О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві (без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу) апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 серпня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в м. Києві про визнання дій неправомірними, зобов'язання вчинити відповідні дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2017 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

1) визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві щодо відмови у перерахунку пенсії з 01.01.2016 у зв'язку зі змінами розміру грошового забезпечення;

2) зобов'язати Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві провести йому перерахунок та виплату пенсії відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення гарантій соціального захисту колишніх працівників органів внутрішніх справ України та членів їх сімей» №900 від 23.12.2015, з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України, довідки №42434 від 29.05.2017 про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2016, починаючи з 01.01.2016, з урахуванням вже виплачених коштів.

На обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що відповідачем протиправно не здійснено перерахунок йому пенсії як колишньому військовослужбовцю, звільненому з військової служби.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 02 серпня 2018 року позов ОСОБА_3 - залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі, позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд скасувати ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 серпня 2018 року, та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зокрема, апелянт посилався на те, що 20.12.2017 відбулось перше засідання та було перенесено розгляд справи на 10.01.2018, так як відповідач не з'явився.

10 січня 2018 року він прибув до Дарницького районного суду міста Києва, де йому повідомили по перенесення розгляду справи на 13.03.2018, про що він ознайомився під підпис.

13 березня 2018 року позивач з'явився на судове засідання, однак йому повідомили, що суддю Цимбал І.К. відсторонили від здійснення правосуддя.

04 травня 2018 року він звернувся з заявою, в якій просив повідомити про час та дату розгляду даної справи, яка була зареєстрована за вх. №22448 04.05.2018.

На початку липня місяця з сайту Дарницького районного суду міста Києва він дізнався про те, що розгляд справи призначено на 19.07.2018 о 14 год. 30 хв.

Прибувши у вказаний час позивачу повідомили, що суддя Коренюк А.М. знаходиться на навчанні, тому розгляд справи буде перенесено на іншу дату.

04 серпня 2018 року ОСОБА_3 з сайту Дарницького районного суду міста Києва дізнався про те, що позовну заяву розглянуто 02.08.2018 та залишено без розгляду.

Однак, позивач вказує, що матеріали справи не містять жодних розписок про те, що позивач був повідомлений про час слухання справи, окрім розписки від 10.01.2018 про перенесення розгляду справи на 13.03.2018.

Оскільки на думку апелянта він добросовісно виконував свої процесуальні дії, але взагалі не повідомлявся про дату, час та місце слухання даної справи, тому просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Відзив на апеляційну скаргу відповідачем до суду апеляційної інстанції не надано.

Згідно з частиною другою статті 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що у призначені судові засідання, які відбулися 10 січня 2018 року, 13 березня 2018 року, 02 серпня 2018 року, позивач, який був належним чином повідомлений про час та місце їх проведення, повторно не з'явився, що підтверджується розпискою зворотніх повідомлень рекомендованих листів, розміщеним оголошенням на офіційному сайті судової влади.

Відтак, оскільки позивач, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не з'явився до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався, його нез'явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Колегія суддів не може погодитись з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступні обставини.

За правилами частини першої та другої статті 194 КАС України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Згідно п. 2 частини третьої статті 205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

Частиною п'ятою статті 205 КАС України закріплено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

Порядок направлення судових викликів та повідомлень визначений Главою 7 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частин першої-другої статті 124 КАС України судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

Повістки про виклик у суд надсилаються учасникам справи, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - учасникам справи з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов'язковою.

Згідно частини третьої статті 124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється:

1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу;

2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

Частинами першою-третьою статті 126 КАС України передбачено, що у випадку відсутності у адресата офіційної електронної адреси повістка вручається під розписку. Повістка може бути вручена безпосередньо в суді. Суд може за згодою учасника справи видати йому повістку для вручення іншій особі, яка викликається до суду.

Особа, яка вручає повістку, зобов'язана повернути до адміністративного суду розписку адресата про одержання повістки, яка приєднується до справи.

Повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.

Пунктом 1 частини першої статті 127 КАС України визначено, що часом вручення повістки вважається: день вручення судової повістки під розписку.

Наслідки неприбуття в судове засідання особи, яка бере участь у справі встановлені статтею 240 КАС України, відповідно до якої суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Отже, за змістом вищезазначених процесуальних норм, суд залишає позовну заяву без розгляду лише за наявності певних умов, а саме, якщо особа належним чином повідомлена про дату, час і місце судового розгляду, проте повторно не прибула у судове засідання без поважних причин і не заявила про розгляд справи за її відсутності.

Як свідчать матеріали справи, ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 30.10.2017 суддею Цимбал І.К. відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, та призначено справу до розгляду в судовому засіданні 20 грудня 2017 року на 10.00 год. (а.с. 52-53).

Вказану ухвалу позивачем отримано 04.11.2017, про що свідчить зворотнє рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 55).

20 грудня 2017 року у зв'язку з відрядженням судді Цимбал І.К. слухання справи перенесено на 10.01.2018 на 10 год. 00 хв., про що повідомлено позивача під розписку (а.с. 56).

10 січня 2018 року судове засідання не відбулось та фіксування судового засідання не здійснювалось у зв'язку з неявкою відповідача 10.01.2018, про що свідчить довідка (а.с. 91).

Розгляд справи перенесено на 13.03.2018 на 11 год. 30 хв., про що повідомлено позивача під розписку (а.с. 93).

У зв'язку з тимчасовим відстороненням судді Цимбал І.К. від здійснення правосуддя, здійснено перерозподіл даної справи та визначено суддю Коренюк А.М. (а.с. 96-97).

У подальшому, згідно довідки, складеної секретарем судового засідання судді Коренюк А.М. вбачається, що 13.03.2018 слухання справи не відбулось, оскільки сторони до суду не з'явились (а.с. 98).

Судовою повісткою здійснено виклик сторін на 19.07.2018 на 14 год. 30 хв. (а.с. 98а).

У відповідності до довідки, складеної секретарем судового засідання судді Коренюк А.М., слухання справи 19.07.2018 не відбулось у зв'язку з перебуванням судді у ВККС, тому розгляд справи перенесено на 02.08.2018 на 10 год. 00 хв. (а.с. 99).

Судовою повісткою здійснено виклик сторін на 02.08.2018 на 10 год. 00 хв. (а.с. 100).

У відповідності до довідки, складеної секретарем судового засідання судді Коренюк А.М., слухання справи 02.08.2018 не відбулось, оскільки сторони до суду не з'явились (а.с. 101).

Колегія суддів звертає увагу, що у судові засідання, які були призначені на 20.12.2017 та 10.01.2018 позивач до суду з'явився, про що свідчать відповідні розписки (а.с. 56, 93).

При цьому, матеріали справи жодних розписок або зворотніх рекомендованих повідомлень про вручення повісток або повідомлень про виклик на 19.07.2018 та на 02.08.2018, та інших даних, що свідчать про повідомлення позивача про вказані судові засідання не містять.

Вищевказані обставини вказують на те, що позивач не був належним чином повідомлений про місце, дату і час судових засідань 19.07.2018 та на 02.08.2018.

Відтак, підстави для залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача без поважних причин, відсутні.

Крім того, суд апеляційної інстанції зауважує, що незважаючи на довідку, складену секретарем судового засідання судді Коренюк А.М., згідно якої слухання справи 02.08.2018 не відбулось, оскільки сторони до суду не з'явились (а.с. 101), судом першої інстанції 02.08.2018 було винесено 02.08.2018 оскаржувану ухвалу.

Зважаючи на встановлені обставини справи та враховуючи норми чинного законодавства, ухвала Дарницького районного суду міста Києва від 02 серпня 2018 року, є передчасною та такою, що підлягає скасуванню.

Також, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог ст.6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Звернення до адміністративного суду для захисту прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З урахуванням викладеного, після детального з'ясування обставин справи та аналізу законодавчих норм, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що висновок суду першої інстанції про залишення адміністративного позову без розгляду, у зв'язку з повторним не прибуттям позивача у судові засідання без поважних причин, є неправильним та таким, що неґрунтується на нормах КАС України, а відтак є підстави для скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи для продовження розгляду до Дніпровського районного суду міста Києва.

Згідно з частинами першою-третьою ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За правилами статті 320 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Таким чином, з урахуванням встановлених обставин справи колегія суддів приходить до висновку про необхідність скасування ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 02 серпня 2018 року й направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 229, 241, 242, 243, 308, 310, 312, 313, 320, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 серпня 2018 року - скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Н.М. Троян

Судді: Є.І. Мєзєнцев

В.В. Файдюк

Повний текст виготовлено: 17 вересня 2018 року.