Справа № 820/4674/18
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2018-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2018 р. № 820/4674/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Єгупенка В.В.,

за участю секретаря судового засідання - Козир В.М.,

за участю:

представника позивача - Маркосян М.В.,

представника відповідачів - Шутової А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" (м. Харків, пр. Московський, 275) до Східної об'єднаної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області (м. Харків, вул. Бекетова, 1), Головного управління ДФС у Харківській області (м. Харків, вул. Пушкінська 46) про зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство "Харківський тракторний завод" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з вищевказаним позовом, в якому позивач, з урахуванням уточнених позовних вимог просив: зобов'язати Східну об'єднану державну податкову інспекцію м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області та Головне управління ДФС у Харківській області провести станом на 14.07.2016 коригування в інтегрованій картці платника податків Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" шляхом внесення даних про відстрочення оплати нарахованих станом на 14.07.2016 сум штрафу та пені за несвоєчасну оплату єдиного внеску до 13.07.2017. Зобов'язати Східну об'єднану державну податкову інспекцію м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області та Головне управління ДФС у Харківській області списати станом на 26.07.2017 нараховані 1061025,24 гривень штрафу та 70820,79 гривні пені за рішенням Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Харкові МГУ ДФС №12/ від 17.06.2016 до 13.07.2017 та 452246,89 гривень штрафу та 52142,44 гривні пені за рішенням Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС № від 26.12.2016. Зобов'язати Східну об'єднану державну податкову інспекцію м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області та Головне управління ДФС у Харківській області провести відповідні коригування в інтегрованій картці платника податків Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод", пов'язані із списанням нарахованих Приватному акціонерному товариству "Харківський тракторний завод" сум штрафу та пені за несвоєчасну оплату єдиного внеску.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, доводи адміністративного позову та відзив на нього, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що Приватне акціонерне товариств «ХТЗ» знаходиться на обліку в Східній об'єднаній державній податковій інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 14.07.2016 у справі № 922/1882/16 було задоволено заяву Публічного акціонерного товариства «Харківський тракторний завод ім. С. Орджонікідзе» про затвердження плану санації до порушення провадження у справі про банкрутство. Затверджено план санації ПАТ «ХТЗ ім. С. Орджонікідзе» до порушення провадження у справі про банкрутство, схвалений рішенням загальних зборів кредиторів, яке оформлене протоколом № 1 від 09.06.2016, терміном дії 12 місяців. Введено мораторій на задоволення вимог кредиторів позивача, який поширюється на вимоги кредиторів, що виникли до затвердження плану санації.

Відповідно до ч.8 ст.6 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» протягом процедури санації боржника до відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство діє мораторій на задоволення вимог кредиторів.

Таким чином, згідно умов затвердженого судом плану санації Публічного акціонерного товариства «Харківський тракторний завод ім. С. Орджонікідзе» та положень вищезазначеної норми права, виконання зобов'язань позивача перед кредиторами, які були нараховані до 14 липня 2016 року були відстрочені на 12 місяців, тобто до 13 липня 2017 року.

Рішенням Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників податків у м. Харкові МГУ ДФС (на обліку якої знаходився позивач протягом 2016 року) № 12/ від 17.06.2016 Публічному акціонерному товариству «Харківський тракторний завод ім. С. Орджонікідзе» було нараховано штраф та пеня за несвоєчасне перерахування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування на загальну суму 1131846,03 грн.

Рішенням Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС № від 26.12.2016 позивачу нараховано штраф та пеня за несвоєчасне перерахування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування на загальну суму 504389,33 грн.

Харківське управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби є правонаступником СДПІ ОВП у м. Харкові МГУ ДФС відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.03.2016 № 247 «Деякі питання територіальних органів ДФС» та наказом Офісу великих платників податків ДФС від 25.10.2016 №838 «Про введення в дію структури Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби», якими СДПІ ОВП у м. Харкові МГУ ДФС було реорганізовано у Харківське управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби.

Рішенням Головного управління ДФС у Харківській області № до Публічного акціонерного товариства «Харківський тракторний завод ім. С. Орджонікідзе» були застосовані штраф та пеня за несвоєчасне перерахування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування на загальну суму 5248102,33 грн. (а.с.11).

Як вбачається із додатків до рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені від 25.01.2018 № , до облікових даних інформаційної системи органу доходів і зборів за особистим рахунком позивача були внесені нараховані суми пені та штрафних санкцій за рішенням №12/ від 17.06.2016, а 07.01.2017 до облікових даних позивача були внесені нараховані суми пені та штрафних санкцій за рішенням № від 26.12.2016 (а.с.18-44).

Таким чином, протягом 2016 року, після введення процедури досудової санації Публічного акціонерного товариства «Харківський тракторний завод ім. С. Орджонікідзе» згідно рішення № від 26.12.2016 податковим органом було нараховано 452246,89 грн. штрафу та 52142,44 грн. пені за несвоєчасну сплату єдиного внеску.

Після спливу терміну досудової санації у справі №922/1882/16, ухвалою Господарського суду Харківської області від 26.07.2017 у справі № 922/2334/17 був затверджений план досудової санації позивача та введений мораторій на задоволення вимог кредиторів Публічного акціонерного товариства «Харківський тракторний завод ім. С. Орджонікідзе», терміном на 12 місяців (а.с.58-66).

Як вбачається із плану досудової санації, який був затверджений у справі № 922/2334/17 та ухвали Господарського суду Харківської області у справі № 922/2334/17 від 26.07.2017, відстрочення виконання зобов'язань Публічного акціонерного товариства «Харківський тракторний завод ім. С. Орджонікідзе» перед кредиторами, вимоги яких виникли до 26.07.2017 встановлено на 18 місяців, а також прощення пені, штрафів та інших фінансових санкцій за несвоєчасне виконання зобов'язань до дня затвердження плану досудової санації.

Відповідно до ч.3 ст.6 ЗУ «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» план санації боржника до відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство може містити умови, передбачені в частинах першій та другій статті 29 і частині четвертій статті 79 цього Закону. Умови плану санації щодо задоволення вимог кредиторів, які не брали участі в голосуванні або голосували проти схвалення плану санації боржника, повинні бути не гіршими, ніж умови задоволення вимог кредиторів, які голосували за схвалення плану санації. План санації може передбачити поділ кредиторів, які беруть участь у санації, на категорії залежно від виду вимог та наявності (відсутності) забезпечення вимог таких кредиторів. Умовами плану санації може встановлюватися різний порядок задоволення вимог для кредиторів різних категорій. Умови плану санації, а також мораторій на задоволення вимог кредиторів поширюються на вимоги всіх кредиторів, що виникли до затвердження плану санації боржника до відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство. План санації може передбачати призначення керуючого санацією. Порядок призначення, повноваження керуючого санацією визначаються у плані санації.

Протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів: забороняється стягнення на підставі виконавчих та інших документів, що містять майнові вимоги, у тому числі на предмет застави, за якими стягнення здійснюється в судовому або в позасудовому порядку відповідно до законодавства, крім випадків перебування виконавчого провадження на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум (у тому числі одержаних від продажу майна боржника), перебування майна на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж, а також у разі звернення стягнення на заставлене майно та виконання рішень у немайнових спорах; забороняється виконання вимог, на які поширюється мораторій; не нараховується неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші фінансові санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов'язань із задоволення всіх вимог, на які поширюється мораторій; зупиняється перебіг позовної давності на період дії мораторію; не застосовується індекс інфляції за весь час прострочення виконання грошового зобов'язання, три проценти річних від простроченої суми тощо (ч.3 ст.19 ЗУ «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом»).

Враховуючи ухвали Господарського суду Харківської області у справі № 922/1882/16 від 14.07.2016 та у справі № 922/2334/17 від 26.07.2017, умов планів досудової санації позивача, податкові органи, які здійснюють адміністрування сплати єдиного внеску, повинні були відстрочити підприємству сплату штрафу та пені за рішенням , які були нараховані згідно з рішенням №12/ від 17.06.2016 на загальну суму 1131846,03 грн. з 14.07.2016 по 13.07.2017, а також списати штраф та пеню з єдиного внеску, які були нараховані до 26.07.2017, зокрема за рішеннями №12/ від 17.06.2016 на загальну суму 1131846,03 грн. та № від 26.12.2016 на загальну суму 504389,33 гривні.

За визначенням термінів ЗУ «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (Закон № 2343-XII) банкрутство - визнана господарським судом неспроможність боржника відновити свою платоспроможність за допомогою процедур санації та мирової угоди і погасити встановлені у порядку, визначеному цим Законом, грошові вимоги кредиторів не інакше як через застосування ліквідаційної процедури.

Згідно ч. 5 ст. 5 Закону № 2343-XII санація боржника до порушення справи про банкрутство - система заходів щодо відновлення платоспроможності боржника, які може здійснювати засновник (учасник, акціонер) боржника, власник майна (орган, уповноважений управляти майном) боржника, кредитор боржника, інші особи з метою запобігання банкрутству боржника шляхом вжиття організаційно-господарських, управлінських, інвестиційних, технічних, фінансово-економічних, правових заходів відповідно до законодавства до відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство.

Ініціювати процедуру санації боржника до відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство мають право боржник або кредитор. Згода між боржником і кредитором (кредиторами) щодо проведення санації боржника до відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство може бути досягнута як до, так і після виникнення заборгованості боржника (ч. 1 ст. 6 Закону № 2343-XII).

Відповідно до частини другої та третьої статті шостої цього Закону, процедуру санації боржника до відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство може бути введено за наявності: плану санації, який повинен бути письмово погоджений усіма забезпеченими кредиторами та схвалений загальними зборами кредиторів боржника.

Умови плану санації, а також мораторій на задоволення вимог кредиторів поширюються на вимоги всіх кредиторів, що виникли до затвердження плану санації боржника до відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство.

Про затвердження плану санації боржника до відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство господарський суд виносить ухвалу та одночасно вводить мораторій на задоволення вимог кредиторів. Мораторій поширюється на вимоги кредиторів, що виникли до затвердження плану санації (ч. 8 ст. 6 Закону № 2343-XII).

Строк дії процедури санації боржника до відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство не може перевищувати 12 місяців з дня затвердження судом відповідного плану санації. Протягом процедури санації боржника до відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство діє мораторій на задоволення вимог кредиторів (ч. 9 ст. 6 Закону № 2343-XII).

Згідно ч. 1 ст. 19 Закону № 2343-XII мораторій на задоволення вимог кредиторів - зупинення виконання боржником грошових зобов'язань і зобов'язань щодо сплати податків і зборів (обов'язкових платежів), термін виконання яких настав до дня введення мораторію, і припинення заходів, спрямованих на забезпечення виконання цих зобов'язань та зобов'язань щодо сплати податків і зборів (обов'язкових платежів), застосованих до дня введення мораторію.

Протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів:

забороняється стягнення на підставі виконавчих та інших документів, що містять майнові вимоги, у тому числі на предмет застави, за якими стягнення здійснюється в судовому або в позасудовому порядку відповідно до законодавства, крім випадків перебування виконавчого провадження на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум (у тому числі одержаних від продажу майна боржника), перебування майна на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж, а також у разі звернення стягнення на заставлене майно та виконання рішень у немайнових спорах;

забороняється виконання вимог, на які поширюється мораторій;

не нараховується неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші фінансові санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов'язань із задоволення всіх вимог, на які поширюється мораторій;

зупиняється перебіг позовної давності на період дії мораторію;

не застосовується індекс інфляції за весь час прострочення виконання грошового зобов'язання, три проценти річних від простроченої суми тощо (ч. 3 ст. 19 Закону № 2343-XII).

Контролюючими органами не було виконано умови планів досудової санації позивача, а також вимоги ухвал господарського суду з врахуванням поточних платежів позивача в погашення штрафів та пені, нарахованих до затвердження господарським судом планів санації.

Як встановлено пунктом 37 Підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України виконання контролюючими органами плану реструктуризації, погодженого згідно із законом щодо фінансової реструктуризації (далі - план реструктуризації), або плану санації, затвердженого згідно із статтею 6 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" з урахуванням особливостей, встановлених законом щодо фінансової реструктуризації (далі - план санації), у разі визнання їх залученими кредиторами відповідно до Закону України "Про фінансову реструктуризацію" здійснюється з урахуванням особливостей, встановлених цим пунктом.

Реструктуризація податкового боргу та грошових зобов'язань платника податків на умовах плану реструктуризації або плану санації здійснюється відповідно до цього пункту та не потребує укладення окремого договору про розстрочення (відстрочення) згідно із статтею 100цього Кодексу.

Реструктуризація податкового боргу та грошових зобов'язань платника податків згідно з цим пунктом здійснюється контролюючими органами шляхом анулювання (прощення), розстрочення (відстрочення) податкового боргу та грошових зобов'язань.

Операції з реструктуризації заборгованості відповідно до плану реструктуризації або плану санації не визнаються контрольованими операціями відповідно до статті 39 цього Кодексу та до них не застосовуються вимоги цього Кодексу, встановлені до контрольованих операцій.

Контролюючі органи здійснюють списання, розстрочення (відстрочення) податкового боргу та грошових зобов'язань платника податку протягом 10 робочих днів з дня погодження плану реструктуризації або затвердження плану санації.

Контролюючі органи зобов'язані списати частину податкового боргу пропорційно до частини анульованих (прощених) кредиторами зобов'язань боржника відповідно до плану реструктуризації або плану санації. Розстрочення (відстрочення) або списання податкового боргу здійснюється на умовах плану реструктуризації або плану санації. Такі умови повинні бути не гіршими, ніж умови задоволення вимог інших кредиторів, визначені планом реструктуризації або планом санації. Загальний строк погашення розстроченого (відстроченого) податкового боргу не може перевищувати трьох років з дня погодження плану реструктуризації або затвердження плану санації.

Майно платника податку звільняється з податкової застави та від адміністративного арешту з дня погодження плану реструктуризації або затвердження плану санації.

Погашення реструктуризованих податкових зобов'язань здійснюється платником податку на умовах плану реструктуризації або плану санації. У разі невиконання платником податку своїх обов'язків з погашення реструктуризованих податкових зобов'язань строк виконання податкових зобов'язань вважається таким, що настав.

Не підлягають списанню та/або реструктуризації податковий борг та грошові зобов'язання платника податку з податку на доходи фізичних осіб та за єдиним внеском на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, крім штрафних санкцій та пені.

Визнається безнадійним незалежно від наявності критеріїв визначення податкового боргу безнадійним, установлених у статті 101 цього Кодексу, та підлягає списанню контролюючими органами:

податковий борг платника податків, що виник більш як за три роки до дня початку процедури фінансової реструктуризації відповідно до закону щодо фінансової реструктуризації;

податковий борг платника податків, що виник протягом трьох років до дня початку процедури фінансової реструктуризації відповідно до закону щодо фінансової реструктуризації, що списується на умовах плану реструктуризації або плану санації;

застосовані штрафні санкції та пеня, нараховані платнику податків до дати початку процедури фінансової реструктуризації відповідно до закону щодо фінансової реструктуризації, за якими тривають процедури адміністративного або судового оскарження.

Підлягають розстроченню (відстроченню) несписаний податковий борг та грошові зобов'язання платника податків, що виникли до дня початку процедури фінансової реструктуризації відповідно до закону щодо фінансової реструктуризації, на умовах плану реструктуризації або плану санації.

Припинення плану реструктуризації або плану санації є підставою для нарахування пені, штрафних та фінансових санкцій відповідно до законодавства на несплачену суму заборгованості з податків (зборів).

Відповідно до п.п. 129.1.1 п. 129.1 ст. 129 Податкового кодексу України, при нарахуванні суми грошового зобов'язання, визначеного контролюючим органом за результатами податкової перевірки, нарахування пені розпочинається з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати платником податків податкового зобов'язання, визначеного цим Кодексом (у тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження).

Згідно з п. 129.4 ст. 129 Податкового кодексу України, на суми грошового зобов'язання, визначеного підпунктами 129.1.1 та 129.1.2 пункту 129.1 цієї статті (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені), нараховується пеня за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов'язання, включаючи день погашення, з розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день.

Відповідно до п.п. 191. 1.10 п. 191. 1 ст. 19і Податкового кодексу України, однією з функцій контролюючих органів є забезпечення ведення обліку податків, зборів, платежів.

Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 № 422, положеннями якого визначено, що оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС. З метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються інтегровані картки платників за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками. Інтегрована картка платника - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами. Інтегрована картка платника містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу. Облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в інтегрованій картці платника окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення. Інформаційна система органів ДФС після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в інтегрованій картці платника розрахункових операцій.

Відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи. Контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи. Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

Виходячи з аналізу наведених правових норм, матеріально-правовий інтерес платника податків полягає в тому, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, реальну структуру податкових вигод та податкових зобов'язань платника податків.

Такий правовий висновок наведено у постанові Верховного Суду від 13.02.2018 у справі №816/2042/16.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Тому, для належного захисту порушено права та з метою правильного відображення у інтегрованій картці платника з податку на додану вартість стану розрахунків з бюджетом слід зобов'язати Східну об'єднану державну податкову інспекцію м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області та Головне управління ДФС у Харківській області провести станом на 14.07.2016 коригування в інтегрованій картці платника податків Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" шляхом внесення даних про відстрочення оплати нарахованих станом на 14.07.2016 сум штрафу та пені за несвоєчасну оплату єдиного внеску до 13.07.2017.

Проте, вимоги позивача про зобов'язання відповідачів списати станом на 26.07.2017 нараховані 1061025,24 гривень штрафу та 70820,79 гривні пені та провести відповідні коригування в інтегрованій картці платника податків, пов'язані із списанням нарахованих Приватному акціонерному товариству "Харківський тракторний завод" сум штрафу та пені за несвоєчасну оплату єдиного внеску задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.

У відповідності до пункту 14.1.11. частини 4.1 статті 14 ПК України безнадійна заборгованість - заборгованість, що відповідає одній з таких ознак, зокрема, заборгованість, стягнення якої стало неможливим у зв'язку з дією обставин непереборної сили, стихійного лиха (форс-мажорних обставин), підтверджених у порядку, передбаченому законодавством.

Відповідно до пункту 101.1 статті 101 ПК України списанню підлягає безнадійний податковий борг, у том числі пеня та штрафні санкції, нараховані на такий податковий борг.

Згідно пункту 101.5 статті 101 ПК України контролюючі органи щокварталу здійснюють списання безнадійного податкового боргу. Порядок такого списання встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Відповідно до статті 101 глави 9 розділу ІІ Податкового кодексу України наказом Міністерства доходів і зборів України від 10 жовтня 2013 року № 577 затверджено Порядок списання безнадійного податкового боргу платників податків, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31 жовтня 2013 року за №1844/24376 (надалі Порядок № 577).

Згідно з підпунктом 4 пункту 2.1 розділу II цього Порядку № 577 під терміном "безнадійний податковий борг" слід розуміти, зокрема, податковий борг платника податків, що виник унаслідок обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин). Зазначена норма кореспондується з підпунктом 101.2 пункту 101.2.4 статті 101 ПК.

Розділом IV Порядку № 577 визначено, що у випадках, передбачених підпунктом 4 пункту 2.1 розділу II цього Порядку, платник податків звертається до органу доходів і зборів за місцем обліку безнадійного податкового боргу та/або за місцем обліку такого платника з письмовою заявою, в якій зазначаються суми податків та зборів, що підлягають списанню.

До заяви обов'язково додаються документи, зазначені в підпункті 4 пункту 2.1 розділу II цього Порядку, які підтверджують, що податковий борг вважається безнадійним.

За результатами розгляду документів, наданих платником податків, керівник (його заступник) органу доходів і зборів за наявності підстав приймає рішення про списання безнадійного податкового боргу, яке оформляється на бланку за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Суду не надано доказів на підтвердження того, що позивач звертався із відповідною заявою до податкового органу про списання безнадійного боргу.

Розгляд даного питання відноситься до функціональних обов'язків податкового органу, а тому судовий орган не може підмінювати собою орган до компетенції якого відноситься вирішення цього питання, тобто перевищувати свої дискреційні повноваження.

Крім того, під час вирішення спору, відповідачами було подано клопотання про залишення без розгляду даного адміністративного позову з тих підстав, що з моменту отримання позивачем рішення від 17.06.2017 №12/ та від 26.12.2016 №0 минуло більше 1,5 років, а тому шестимісячний строк на звернення до суду з позовом пропущений.

Проте, суд зазначає, що предметом адміністративного позову у справі є оскарження бездіяльності відповідача щодо невиконання умов планів досудової санації та про зобов'язання відповідача виконати ці умови, про які позивач дізнався після отримання рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 25.01.2018, яким були нараховані пеня та штрафні санкції з єдиного внеску вже після затвердження господарським судом плану досудової санації у справі №922/2334/17.

Таким чином, клопотання про залишення позову без розгляду є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.5-10, 72, 73, 74, 77, 139, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" (м. Харків, пр. Московський, 275) до Східної об'єднаної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області (м. Харків, вул. Бекетова, 1), Головного управління ДФС у Харківській області (м. Харків, вул. Пушкінська 46) про зобов'язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Зобов'язати Східну об'єднану державну податкову інспекцію м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області та Головне управління ДФС у Харківській області провести станом на 14.07.2016 коригування в інтегрованій картці платника податків Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод", шляхом внесення даних про відстрочення оплати нарахованих станом на 14.07.2016 сум штрафу та пені за несвоєчасну оплату єдиного внеску до 13.07.2017.

В іншій частині позову - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східної об'єднаної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області () та Головного управління ДФС у Харківській області () на користь Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" () судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні), по 881,00 грн. (вісімсот вісімдесят одній гривні) з кожного окремо.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 19.09.2018.

Суддя В.В. Єгупенко