Справа № 488/3528/16-а
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2018-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2018 р.м.ОдесаСправа № 488/3528/16-а

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Лазарева Г.М.
Дата ухвалення рішення 01.03.2018 р.

Місце ухвалення: м. Миколаїв

Одеський апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді - Шеметенко Л.П.

судді - Домусчі С.Д.

судді - Шевчук О.А.

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на рішення Корабельного районного суду м. Миколаєва від 01 березня 2018 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення №115 від 02.06.2015 р., якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950 грн. Також, позивач просила закрити справу про адміністративне правопорушення у зв'язку з відсутністю в її діях складу правопорушення.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивач зазначила, що вона не була присутня під час проведення перевірки, їй не вручено акту перевірки, протоколу та припису від 20.05.2015 р., не повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, що позбавило її конституційного права на захист.

Рішенням Корабельного районного суду м. Миколаєва від 01 березня 2018 року позов задоволено.

Скасовано постанову №115 від 02.06.2015р., винесену заступником начальника Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Єпіфановою Н.І. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити позивачу у задоволені позовних вимог у повному обсязі.

В своїй скарзі апелянт зазначає, що положення статей 254 та 256 КУпАП не містять імперативних вимог щодо обов'язкового оформлення протоколу у присутності особи, яка притягається до відповідальності, а тому посилання суду першої інстанції на складання протоколу за відсутності позивача, як на підставу задоволення позову, суперечить нормам матеріального права.

Апелянт зазначає, що на виконання вимог ст.254 КУпАП примірник протоколу про адміністративне правопорушення, в якому містяться відомості про час і дату розгляду справи, надіслано позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення та був вручений ОСОБА_1 25.05.2015 р., тобто до розгляду справи про адміністративне правопорушення та прийняття оскаржуваної постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на підставі п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553 (перевірка виконання вимог припису №104 від 22.04.2015 р.), головним державним інспектором інспекційного відділу у місті Миколаєві Управління ДАБІ у Миколаївській області Марштупою М.М., у присутності ОСОБА_4 та ОСОБА_1, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва «Реконструкція житлового будинку з прибудовою та будівництвом господарських будівель та споруд» за адресою: АДРЕСА_1.

На наслідками проведеної перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 20.05.2015р., яким зафіксовано, що будівельні роботи на об'єкті були розпочаті до подачі повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Зазначено, що дані, наведені в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 26.11.2014р. №МК 96 недостовірні, що є порушенням ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

20.05.2015р. посадовою особою Управління відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.5 ст.96 КУпАП. У вказаному протоколі зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 09 год. 00 хв. 02.06.2015р. у приміщенні Управління ДАБІ у Миколаївській області за адресою: 54056, м.Миколаїв, вул. Космонавтів, 61.

Того ж дня посадовою особою відповідача складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №123, яким вимагалося не допускати порушення містобудівного законодавства під час проведення будівельних робіт на об'єкті будівництва: «Реконструкція житлового будинку з прибудовою та будівництвом господарських будівель та споруд» за адресою: АДРЕСА_1.

У вказаних акті, протоколі та приписі зазначено, що на момент їх складання ОСОБА_1 була відсутня і їх примірники направлено засобами поштового зв'язку 20.05.2015р.

На підставі акту перевірки, припису та протоколу від 20.05.2015р. заступником начальника Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Єпіфановою Н.І. складено постанову №115 від 02.06.2015р. по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950 грн. за порушення ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Не погодившись з прийнятою постановою про накладення штрафу ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом, в обґрунтування якого зазначила, що копії протоколу про адміністративне правопорушення, припису та акту перевірки вона не отримувала, у зв'язку з чим була позбавлена права подати зауваження, пояснення, заперечення, які могли би вплинути на результат розгляду справи.

Суд першої інстанції при вирішенні спору дійшов висновку, що протокол про адміністративне правопорушення та акт перевірки від 20.05.2015р. не можуть бути належними та допустимими доказами вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, так як вони були складені за відсутністю позивача чи її уповноваженої особи. На підставі зазначеного, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не була належним чином сповіщена про місце і час розгляду справи.

Тобто, підставою для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №115 від 02.06.2015р. став висновок суду першої інстанції про порушення відповідачем прав позивача при розгляді справи за відсутністю притягуваної до відповідальності особи.

Колегія суддів не погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Частинами першою та другою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553), пунктом 7 якого передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, підставами для проведення якої є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Пунктами 9, 13 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном (пункти 15-16 Порядку №553).

За правилами пунктів 17-20 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Припис складається у двох примірниках та підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної Інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Згідно пункту 21 Порядку №533 у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як вбачається з матеріалів справи, позапланову перевірку було проведено в присутності ОСОБА_4 та ОСОБА_1, однак вказані особи були відсутні на момент складання акту, протоколу та припису від 20.05.2015р.

Зазначені документи надіслано ОСОБА_1 того ж дня рекомендованим листом з повідомленням про вручення, який позивачем отримано 25.05.2015р., що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

При цьому, як зазначалось вище, у протоколі відповідачем зазначено відомості щодо дати, часу та місця розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення. Зазначене спростовує доводи позивача, що їй не було відомо про розгляд справи, що позбавило її можливості захистити свої права.

Більше того, можливі порушення процедури здійснення перевірки та притягнення суб'єкта будівництва до відповідальності не можуть бути підставою для звільнення особи від сплати відповідних штрафних санкцій у випадку, якщо порушення ним вимог будівельного законодавства підтверджено належними та допустимими доказами.

При вирішенні спору колегія суддів враховує, що ОСОБА_1 не заперечує та жодним доказом не спростовує порушень, зафіксованих актом перевірки від 20.05.2015р.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими та електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. (ст.72 КАС України)

Враховуючи наведені вимоги закону, колегія суддів вважає, що ОСОБА_1 не довела суду ті обставини, на які вона посилалася в обґрунтування заявлених позовних вимог, а також не спростувала факт порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Зважаючи на зазначене, колегія суддів вважає, що оскаржувана постанова по справі про адміністративне правопорушення №115 від 02.06.2015р. винесена відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачених Конституцією та законами України, та відповідає іншим критеріям правомірності, встановленим частиною 2 статті 2 КАС України, а тому підстав для її скасування не вбачається.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, а також порушено норми матеріального права, що призвело до неправильного її вирішення, тому постановлене судове рішення підлягає скасуванню в порядку ст.317 КАС України, з ухваленням нової постанови про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1

З огляду на вищевикладене, а також враховуючи, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, а також порушено норми матеріального права, що призвело до неправильного її вирішення, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції відповідно до ст. 317 КАС України підлягає скасуванню з винесенням нового судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1

Керуючись ст.ст. 272, 286, 243, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області - задовольнити.

Рішення Корабельного районного суду м. Миколаєва від 01 березня 2018 року -скасувати.

Ухвалити нове судове рішення, яким відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення №115 від 02.06.2015 р.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судове рішення складено у повному обсязі 17.09.2018 р.

Головуючий, суддя: Л.П. Шеметенко

Суддя: С.Д. Домусчі

Суддя: О.А. Шевчук