Справа № 810/4794/18
Суддя: Журавель В.О.
Дата ухвалення: 2018-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 вересня 2018 року м. Київ № 810/4794/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду Журавель В.О., розглянувши позовну заяву Першого заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави до Відділу освіти, фізичної культури та спорту Макарівської районної державної адміністрації Київської області, Борівського навчально-виховного об'єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Макарівського району Київської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Борівська сільська рада Макарівського району Київської області, Головне управління Держгеокадастру у Київській області, про визнання незаконною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

13 вересня 2018 р. до Київського окружного адміністративного суду звернувся Перший заступник керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави з позовом до Відділу освіти, фізичної культури та спорту Макарівської районної державної адміністрації Київської області, Борівського навчально-виховного об'єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Макарівського району Київської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Борівська сільська рада Макарівського району Київської області, Головне управління Держгеокадастру у Київській області, у якому просить суд:

- визнати незаконною бездіяльність Борівського навчально-виховного об'єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Макарівського району Київської області та Відділу освіти, фізичної культури та спорту Макарівської районної державної адміністрації Київської області щодо невчинення дій з приводу оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку площею 1,3000 га під вказаним навчальним закладом, розташованим за адресою: вул. Центральна, 32 Б, с. Борівка, Макарівський район, Київська область;

- зобов’язати Борівське навчально-виховне об'єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Макарівського району Київської області та Відділ освіти, фізичної культури та спорту Макарівської районної державної адміністрації Київської області вжити заходи щодо оформлення правовстановлюючих документів на право постійного користування на земельну ділянку площею 1,3000 га під вказаним навчальним закладом, розташованим за адресою: вул. Центральна, 32 Б, с. Борівка, Макарівський район, Київська область.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з вимогами п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи подано позовну заяву у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з приписами ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено іншого, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що предметом адміністративного позову є бездіяльність Відділу освіти, фізичної культури та спорту Макарівської районної державної адміністрації Київської області, Борівського навчально-виховного об'єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Макарівського району Київської області, що полягає у зволіканні з оформленням правовстановлюючих документів на земельну ділянку, розташовану під вказаним навчальним закладом.

Як убачається з матеріалів справи, Борівською сільською радою Макарівського району Київської області було прийнято рішення № 192-23-V від 18 грудня 2009 р., яким Макарівській районній раді надано дозвіл на розроблення технічної документації із землеустрою щодо складання державного акта на право постійного користування земельною ділянкою Борівському НВО школа-садок І-ІІ ступенів розміром 1,3 га. (один гектар тридцять сотих) для громадського призначення.

У свою чергу, до суду з даним адміністративним позовом прокурор звернувся лише 13 вересня 2018 р., тобто через дев'ять років з моменту виникнення обставин, що дають підстави для виготовлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку.

При цьому, у позові прокурор не зазначає, коли йому стало відомо про порушення інтересів держави, за захистом яких він звертається до суду. Не зазначено, чи отримувалася прокурором раніше інформація про таку бездіяльність Відділу освіти, фізичної культури та спорту Макарівської районної державної адміністрації Київської області, Борівського навчально-виховного об'єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Макарівського району Київської області.

Суддя зазначає, що початок перебігу строку звернення до суду у процесуальному законі визначено альтернативно – це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Отже, при визначенні початку цього строку підлягає з'ясуванню момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатись», що містяться у ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про встановлення чинним процесуальним законодавством презумпції можливості та обов’язку особи знати про стан своїх прав.

Відтак, звертаючись до суду за межами процесуальних строків, позивач повинен також довести той факт, що у нього не було об’єктивної можливості дізнатися про порушення права у період, що передував фактичному зверненню до суду.

Натомість будь-яких пояснень щодо обставин, які об’єктивно заважали прокуратурі протягом дев'яти років з’ясувати стан дотримання земельного законодавства у цьому питання, позовна заява не містить.

Крім того, відповідно до вимог ч. 1 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 р. № 1697-VII (далі - Закон № 1697-VII) представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 23 Закону № 1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб’єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Як убачається з ч. 4 ст. 23 Закону № 1697-VII наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Згідно з вимогами ч. 3 та 4 ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених ст. 169 КАС України.

З викладеного слідує, що для визначення судом права прокурора на звернення до суду для захисту інтересів держави імперативними є дві умови:

1) доведення порушення чи загрози порушення саме інтересів держави (а не окремої громади або окремої юридичної чи фізичної особи);

2) доведення належними і допустимими доказами, що захист цих інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або ж доведення відсутності такого органу.

У позовній заяві зазначено, що зволікання Борівським навчально-виховним об'єднанням "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Макарівського району Київської області та Відділом освіти, фізичної культури та спорту Макарівської районної державної адміністрації Київської області з оформленням правовстановлюючих документів на земельну ділянку під закладом освіти порушує законодавчо встановлений порядок регулювання земельних відносин, а тим самим інтереси держави у сфері контролю за використанням та охороною земель.

Одночасно з цим прокурор зазначає, що у спірних правовідносинах орган, уповноважений здійснювати захист інтересів держави, відсутній.

Водночас, порядок та суб’єкти, які здійснюють контроль за використанням та охороною земель визначені у главі 32 Земельного кодексу України.

Відповідно до вимог ст. 187 Земельного кодексу України контроль за використанням та охороною земель полягає в забезпеченні додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями і громадянами земельного законодавства України.

Згідно з вимогами ст. 188 Земельного кодексу України державний контроль за використанням та охороною земель здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, а за додержанням вимог законодавства про охорону земель – центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Таким чином, державний контроль за використанням та охороною земель здійснюється Держгеокадастром та Державною екологічною інспекцією.

Обґрунтувань з приводу того, що Держгеокадастром та Державною екологічною інспекцією не здійснюється або здійснюється неналежним чином реалізація передбачених законом повноважень для захисту інтересів держави у сфері державного контролю за використанням та охороною земель та причин, з яких такі повноваження не реалізуються – прокурором суду не надано, а відтак і не обґрунтовано наявності підстав для представництва інтересів держави, як то передбачено вимогами ч. 4 ст. 23 Закону № 1697-VII.

Стосовно наявності у прокуратури підстав для звернення до суду з цим позовом, суддею враховано таке.

Як вже зазначалося, предметом позову є бездіяльність Борівського навчально-виховного об'єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Макарівського району Київської області та Відділу освіти, фізичної культури та спорту Макарівської районної державної адміністрації Київської області, що полягає у зволіканні з оформленням правовстановлюючих документів на земельну ділянку, розташовану під вказаним навчальним закладам. До того ж, у позовній заяві прокурор зазначає про відсутність органу, уповноваженого звертатись до суду з подібним позовом.

Суддею також встановлено, що зміст права постійного користування земельною ділянкою, на момент звернення прокурора до суду, врегульовано ст. 92 Земельного кодексу України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 92 Земельного кодексу України право постійного користування земельною ділянкою – це право володіння і користування земельною ділянкою, яка перебуває у державній або комунальній власності, без встановлення строку.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 92 Земельного кодексу України права постійного користування земельною ділянкою із земель державної та комунальної власності набувають, зокрема підприємства, установи та організації, що належать до державної та комунальної власності (п. «а» ч. 2 ст. 92 Земельного кодексу України).

Як убачається із ст. 10 Закону України «Про загальну середню освіту», заклад загальної середньої освіти є юридичною особою. Статус комунального має заклад загальної середньої освіти, заснований на комунальній формі власності.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 44 Закону України «Про загальну середню освіту» матеріально-технічна база закладів загальної середньої освіти включає будівлі, споруди, землю, комунікації, обладнання, транспортні засоби, службове житло та інші цінності. Майно закладів загальної середньої освіти належить їм на правах, визначених законодавством України.

Згідно з вимогами ст. 38 Закону України «Про загальну середню освіту» заклад загальної середньої освіти створює науково-методичну і матеріально-технічну бази для організації та здійснення освітнього процесу.

Як убачається з доданих до позовної заяви документів, Борівське навчально-виховне об'єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Макарівського району Київської області є юридичною особою, засновником (власником) НВО є: Макарівська районна рада, що підтверджується Статутом Борівського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - Дитячий садок" Макарівського району Київської області.

Таким чином, зміст викладених положень чинного законодавства дає підстави стверджувати, що суб’єктом права постійного користування земельною ділянкою можуть бути, у тому числі, комунальні заклади загальної середньої освіти, до компетенції яких належить, зокрема, створення матеріально-технічної бази такого закладу.

Тобто, саме Борівському навчально-виховному об'єднанню "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Макарівського району Київської області належить право постійного користування земельною ділянкою, що знаходиться під розташованими на ній будівлями школи. Наведене також свідчить, що Борівське навчально-виховне об'єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Макарівського району Київської області є юридичною особою, як суб’єкт права постійного користування, і не позбавлений права реалізувати надане йому право постійного користування земельною ділянкою, замовивши відповідні землевпорядні роботи, як і не позбавлена права звернутись до суду у випадку, якщо відповідні суб’єкти владних повноважень порушують його права, пов’язані з володінням чи користуванням відповідною земельною ділянкою.

У той же час першим заступником керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області не наведено підстав для звернення до суду з даним позовом.

Крім того, згідно з вимогами ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені ст. 4 Закону № 3674-VI.

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, розмір судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1762 грн 00 коп.).

Як убачається з позовної заяви, вона містить 4 вимоги немайнового характеру (а саме:

1) визнати незаконною бездіяльність Борівського навчально-виховного об'єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Макарівського району Київської області щодо невчинення дій з приводу оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку площею 1,3000 га під вказаним навчальним закладом, розташованим за адресою: вул. Центральна, 32 Б, с. Борівка, Макарівський район, Київська область;

2) зобов’язати Борівське навчально-виховне об'єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Макарівського району Київської області вжити заходи щодо оформлення правовстановлюючих документів на право постійного користування на земельну ділянку площею земельну ділянку площею 1,3000 га під вказаним навчальним закладом, розташованим за адресою: вул. Центральна, 32 Б, с. Борівка, Макарівський район, Київська область;

3) визнати незаконною бездіяльність Відділу освіти, фізичної культури та спорту Макарівської районної державної адміністрації Київської області щодо невчинення дій з приводу оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку площею 1,3000 га під вказаним навчальним закладом, розташованим за адресою: вул. Центральна, 32 Б, с. Борівка, Макарівський район, Київська область;

4) зобов’язати Відділ освіти, фізичної культури та спорту Макарівської районної державної адміністрації Київської області вжити заходи щодо оформлення правовстановлюючих документів на право постійного користування на земельну ділянку площею земельну ділянку площею 1,3000 га під вказаним навчальним закладом, розташованим за адресою: вул. Центральна, 32 Б, с. Борівка, Макарівський район, Київська область).

Згідно з вимогами абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону № 3674-VI у разі коли в позовній заяві об’єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

На підтвердження сплати судового збору було долучено до матеріалів справи платіжне доручення від 8 червня 2018 р. № 1319 про сплату судового збору лише у сумі 1762 грн 00 коп., тобто, за одну вимогу немайнового характеру.

Суддя зазначає, що Першому заступнику керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області потрібно було сплатити судовий збір за подання позову немайнового характеру у розмірі 7 048 грн. 00 коп. (1 762 грн. 00 коп. х 4 позовні вимоги немайнового характеру). Отже, Першому заступнику керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області потрібно доплатити судовий збір у розмірі 5 286 грн. 00 коп. (7 048 грн. 00 коп. - 1 762 грн. 00 коп.).

Згідно з вимогами п. 4 ч. 5 ст. 169 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, суддя зазначає, що бездіяльність - це невиконання обов'язків, які віднесені до повноважень суб'єкта у встановлений строк.

Проте, позовна заява не містить інформації, яку саме бездіяльність було допущено відповідачами і в який строк.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

Згідно з вимогами ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин суддя вважає за необхідне залишити без руху позовну заяву Першого заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області з наданням часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви із зазначенням:

1) пояснень та доказів на їх підтвердження щодо дати та обставин, за яких прокурору стало відомо про порушення прав та інтересів держави, за захистом яких він звернувся до суду;

2) пояснень та доказів на їх підтвердження щодо відсутності у прокуратури об’єктивної можливості дізнатися про порушення прав та інтересів держави у спірних правовідносинах у період, що передував фактичному зверненню до суду.

У випадку, якщо позов поданий за межами процесуальних строків, – заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обставин, що об’єктивно перешкоджали звернутись до суду;

3) пояснень та доказів на їх підтвердження того, що Держгеокадастром та Державною екологічною інспекцією не здійснювалися або здійснюється неналежним чином реалізація передбачених законом повноважень для захисту інтересів держави у сфері державного контролю за використанням та охороною земель, та причин, з яких такі повноваження не реалізуються;

4) письмове уточнення щодо того, які саме обов'язки відповідачами не виконано і в який строк;

- оригінал документа про сплату судового збору за звернення до суду у сумі 5 286 грн. 00 коп.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 КАС України, суддя,

у х в а л и в:

Позовну заяву Першого заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області до Відділу освіти, фізичної культури та спорту Макарівської районної державної адміністрації Київської області, Борівського навчально-виховного об'єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Макарівського району Київської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Борівська сільська рада Макарівського району Київської області, Головне управління Держгеокадастру у Київській області, про визнання незаконною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз'яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Журавель В.О.