Справа № П/811/1007/17
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2018-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

11 вересня 2018 рокусправа № П/811/1007/17

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючий суддя: Чумак С.Ю.

судді: Мельник В.В., Чабаненко С.В.,

за участю секретаря судового засідання: Лащенка Р.В.

за участі представника відповідача Панова С.С. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі апеляційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС України на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2018 року у справі № П/811/1007/17 (суддя Брегей Р.І.) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Елгран" до Кіровоградської митниці ДФС України про визнання протиправними і скасування рішення та картки відмови в прийнятті митної декларації,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA 901000/2017/000095/1 від 2 червня 2017 року;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 901010/2017/00072 від 2 червня 2017 року.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2018 року адміністративний позов задоволений.

Не погодившись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та прийняти нове рішення, відмовивши у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування скарги апелянт зазначив, у зв'язку з не наданням позивачем до завершення митного оформлення витребуваних для підтвердження заявленої митної вартості товару документів, прийняті рішення є обґрунтованими і такими, що відповідають чинному законодавству.

Колегія суддів розглянула справу відповідно до вимог ст. 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, встановила такі обставини.

28 лютого 2017 року між позивачем та компанією компанією "Xiamen Pagoda-Build Co., Ltd", Китай (постачальник) укладений контракт щодо придбання виробів з граніту в асортименті, кількості та за ціною відповідно до Специфікації. Загальна вартість контракту відповідно до п. 2.2 складає 9416 доларів США. (а.с. 13-16).

Згідно з Додатками № 1 і 2 до Контракту постачання здійснюється на умовах CIF Одеса Інкотермс 2010, загальна вартість товару 9830 доларів США. (а.с. 19).

2 червня 2017 року позивач подав відповідачу митну декларацію для митного оформлення товару - плити поліровані неокантовані (сляби) з граніту G383, розміри 2500х700х30мм - 621,25 кв. метрів, масою нетто одного виробу від 148,05кг до 148,68кг. Митна вартість товару за першим методом визначена в сумі 9830,75 доларів США. (а.с. 40).

До митної декларації позивач долучив: пакувальний лист, інвойс, коносамент, міжнародну товарно-транспортну накладну, сертифікат про походження товару, платіжні доручення, комерційну пропозицію, прайс-лист виробника товару, страховий поліс, контракт і додатки до нього, інформацію про позитивні результати здійснення фітосанітарного контролю товару, інформацію про позитивні результати здійснення радіологічного контролю, повідомлення про готовність товару до відвантаження, копію митної декларації країни відправлення.

Того ж дня після вивчення наданих документів відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України для підтвердження заявленої митної вартості товару запропонував протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару і обраний метод її визначення, а саме:

1) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями;

2) документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

3) документи, що містять відомості про вартість страхування. (а.с. 74-75).

Причиною таких дій відповідач зазначив відсутність всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості, що містяться в поданих до митного оформлення документах.

На виконання цих вимог позивач 2 червня 2017 року надав відповідачу бухгалтерську довідку, згідно з якою митна вартість товару складає 258263,17 грн, тобто та ж сама, що і в поданій митній декларації. При цьому позивачем зазначено, що жодних платежів третім особам на користь продавця ним не здійснювалось. (а.с. 37).

В той же день митний орган, вважаючи консультацію проведеною, прийняв оскаржувані рішення:

1. рішення про коригування митної вартості товарів, згідно з яким митна вартість за одиницю товару (кілограм) визначена на рівні 0,431 доларів США, загальна митна вартість товару 22657,67 доларів США. При цьому митним органом застосований резервний метод з використанням інформації з митної декларації від 10 березня 2017 року, за якою проведено митне оформлення подібних товарів; (а.с. 38)

2. картку відмови у митному оформленні (випуску) товарів. (а.с. 39)

Підставою для прийняття таких рішень відповідачем зазначено таке:

- подані до митного оформлення документи не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості;

- неподання запропонованих додаткових документів;

- заявлена митна вартість товару нижче, ніж митні вартості ідентичних та подібних товарів, оформлених в митних органах України,

у зв'язку з чим виникають обґрунтовані сумніви у достовірності відомостей про заявлену митну вартість товару, у зв'язку з чим рівень заявленої митної вартості не може бути застосований.

5 липня 2017 року Товариство отримало висновок ДП "Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних знаків" (далі - експертний заклад), в якому зазначено, що рівень імпортної ціни, узгодженої в додатку до згаданого правочину, відповідає ціновій політиці виробника для українського ринку (а.с. 89).

Експертний заклад враховував відповідь на запит від компанії-постачальника, в якому останній підтвердив зазначену у комерційному інвойсі ціну товару, зазначивши вартість на рівні 11,8 доларів США за кВ. метр товару. (а.с. 89).

Позивачем також надано до суду першої інстанції лист постачальника від 5 вересня 2017 року, в якому зазначено, що ціна товару включає в себе його вартість, вартість фрахту, транспортних витрат, а також страхування. Зокрема, постачальник вказав, що вартість товару 9830,75 включає в себе вартість безпосередньо самого товару 7330,75 доларів США, доставка - 2500 доларів США, до якої включено вартість страхування 80 доларів США, які відповідно до умов поставки оплачені постачальником. (а.с. 113-114).

Не погоджуючись із вказаними рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду з позовом.

При вирішенні справи колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

В силу приписів частини 3 статті 318 МК України митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до частини 1 статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення (частина 1 статті 257 Митного кодексу України).

Статтями 49, 50 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Частинами четвертою та п'ятою статті 58 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов'язаних із продавцем осіб для виконання зобов'язань продавця.

Згідно із частиною 1 статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за основним методом (тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)) та другорядними: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); за резервним. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 53 МК України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

В силу частини п'ятої статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Частиною другою статті 53 МК України встановлено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Відповідно до статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, статтею 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.

Частиною третьою статті 53 Митного кодексу України передбачено, що в разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, перелік яких визначений цією частиною.

Аналіз положень частини третьої статті 53, частин першої, другої та п'ятої статті 54, статті 58 МК України дає підстави для висновку про те, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов'язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України.

Отже, з огляду на законодавчо встановлену компетенцію митниці при перевірці митної вартості імпортованих товарів, зазначені розбіжності повинні бути не будь-якими, а лише тими, що стосуються числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненої декларантом.

Як правильно встановлено судом першої інстанції, позивачем для підтвердження обґрунтованості заявленої у декларації митної вартості товару були подані всі документи, передбачені частиною 2 статті 53 МК України.

Проте, при перевірці правильності визначення митної вартості товару, відповідач вважав, що подані документи не містять усіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Зокрема, в апеляційній скарзі апелянт зазначив, що до митного оформлення позивачем не надані документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме, фрахт і страхування.

Разом з тим, як правильно зазначив суд першої інстанції згідно з міжнародними правилами торгівлі "Інкотермс 2010" під умовами CIF треба розуміти "вартість, страхування та фрахт", що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Продавець зобов'язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений порт призначення, але ризик втрати або ушкодження товару, як і будь-які додаткові витрати, що виникають після відвантаження товару, переходять із продавця на покупця. За умовами терміна CIF на продавця покладається обов'язок по митному очищенню товару для експорту. Даний термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським або внутрішнім водним транспортом.

Пунктами 1 та 2 контракту визначено, що ціна товару включає у себе його доставку до порту м. Одеси (Україна), оскільки він перевозився морським транспортом.

Отже, вартість навантаження, транспортування, пакування і страхування вже є включеними в ціну товару, у зв'язку з чим позивач сплатив їх вартість у загальній вартості, а тому у нього не могло і повинно бути інформації (документів) про їх складові в загальній вартості.

Крім того, вартість цих послуг не впливає на кінцеву вартість товару для позивача, оскільки вже включена до останньої як її невід'ємна складова.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що подані позивачем до митного оформлення документи повністю відповідали вимогам часини 2 статті 58 МК України і не створювали підстав для виникнення у митниці обґрунтованих сумнівів щодо визначеної декларантом митної вартості. При цьому суд зазначає, що подані декларантом документи не містили розбіжностей щодо визначення митної вартості, відповідач про це не зазначав під час консультацій із декларантом з приводу визначення митної вартості.

Відповідно до частин 3, 4 статті 53 МК України, право митного органу на висунення письмової вимоги про надання додаткових документів виникає лише у разі, коли у документах, поданих для митного оформлення згідно частини 2 статті 53 Митного Кодексу України, наявні розбіжності, ознаки підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, наявні обґрунтовані підстави вважати, про наявність взаємозв'язку між продавцем і покупцем, який впливає на заявлену декларантом митну вартість.

Згідно частини 6 статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Як зазначено вище судом, жодної з цих обставин під час розгляду справи вставлено не було, а тому і підстави для відмови у митному оформленні товару у відповідача були відсутні, про що правильного висновку дійшов і суд першої інстанції.

Колегія суддів також вважає необхідним зазначити, що наявність в базі даних митниці факту ввезення аналогічного (подібного) товару чи близьких за кодом УКТ ЗЕД товарів за ціною вищою, ніж ввозиться позивачем не може бути підставою для коригування митної вартості, оскільки не враховує особливості митного оформлення товару саме позивачем у певний період часу та на певних умовах. Ведення підприємницької діяльності саме і полягає в тому, щоб придбати товар за найнижчою ціною з метою отримання прибутку в майбутньому в результаті використання цього товару в господарській діяльності підприємства, у зв'язку з чим ввезення аналогічного (подібного) товару різними товариствами за різними цінами і є ознакою ринкової економіки. Намагання митниці штучно вирівняти ціни на такі товари і зробити їх однаковими фактично є втручанням цього органу в економічну діяльність таких товариств, а також знищенням конкурентного середовища на ринку таких товарів. Вказані дії митного органу також призводять до штучного збільшення собівартості товару, що виробляється чи продається в подальшому, підвищенню цін на товари та зменшенню прибутку підприємств.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, у зв'язку з чим, відповідно до ст. 316 КАС України залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.

Повний текст складений 17 вересня 2018 року.

На підставі викладеного, керуючись статтями 242, 243, 272, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС України залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2018 року у справі № П/811/1007/17 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення в повному обсязі.

Головуючий суддя: С.Ю. Чумак

Суддя: В.В. Мельник

Суддя: С.В. Чабаненко