Справа № 0840/3297/18
Суддя: Лазаренко Максим Сергійович
Дата ухвалення: 2018-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ПОВЕРНЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

17 вересня 2018 року Справа № 0840/3297/18 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Лазаренко М.С., перевіривши матеріали адміністративного позову за позовною заявою ОСОБА_1 до Бердянського управління Головного управління ДФС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення, відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

13 серпня 2018 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Бердянського управління Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі відповідач), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення Бердянського управління Головного управління ДФС у Запорізькій області від 17.05.2015 №298-17;

- стягнути з Бердянського управління Головного управління ДФС у Запорізькій області на користь позивача грошові кошти в сумі 25000 грн. на відшкодування шкоди заподіяною протиправним податковим повідомленням рішенням від 17.06.2015 №298-17.

Ухвалою суду від 20.08.2018 року позовну заяву залишено без руху, на підставі статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Так, позивача було повідомлено про те, що недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду:

заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформлену у відповідності до статті 167 КАС України, із зазначенням поважних підстав пропуску строку звернення до суду або зазначенням підстав за яких позивач вважає, що строк звернення ним не пропущено;

недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду належним чином засвідчених копій доданих до адміністративного позову документів, з урахуванням вимог статті 94 КАС України (у двох примірниках).

12 вересня 2018 року до суду подано заяву, в якій позивач зазначив про те, що ним строк звернення до адміністративного суду не пропущено. В обґрунтування такої позиції позивач послався на приписи пункту 102.5 статті 102 Податкового кодексу України, та зазначає, що позов до суду подано до закінчення 1095 днів з дня сплати грошового зобовязання за спірним податковим повідомленням рішенням.

Клопотань про поновлення пропущеного строку звернення до суду та/або клопотань про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду від позивача до суду не надходило.

Разом з тим, суд не погоджується з позицією позивача щодо того, що позивачем не пропущено строк звернення до суду з огляду на наступне.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України, з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Згідно п.102.1 ст.102 Податкового кодексу України, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов'язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов'язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Отже, платник податків має право оскаржити рішення контролюючого органу про визначення суми грошового протягом 1095 днів після отримання такого рішення контролюючого органу.

З відповіді Бердянського управління Головного управління ДФС у Запорізькій області від 03.08.2018 №23404/10/08-01-51-02 встановлено, що податкове повідомлення рішення від 17.06.2015 №298-17 було отримано позивачем 08.07.2015, доказів протилежного суду не надано.

Проте, позовну заяву позивачем подано до суду лише 10.08.2018, що підтверджується штампом відділення поштового звязку на поштовому конверті, в якому до суду надійшла позовна заява, що свідчить про пропуск позивачем передбаченого Податковим кодексом України строку на оскарження рішення контролюючого органу.

Посилання представника позивача на пункт 102.5 статті 102 ПК України суд не приймає, оскільки відповідно до зазначеної норми заяви про повернення надміру сплачених грошових зобов'язань або про їх відшкодування у випадках, передбачених цим Кодексом, можуть бути подані не пізніше 1095 дня, що настає за днем здійснення такої переплати або отримання права на таке відшкодування.

Тобто, п.102.5 ст.102 ПК України не регулює питання строків на оскарження податкового повідомлення рішення, а регулює питання звернення платника податків з заявою повернення надміру сплачених грошових зобовязань.

В свою чергу, порядок повернення надміру сплачених зобовязань врегульований Порядком повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 №787.

В даному випадку предметом розгляду даної справи є оскарження податкового повідомлення рішення від 17.06.2015 №298-17, яке отримано позивачем 08.07.2015, у звязку з чим позивач мав право його оскаржити протягом 1095 днів з дня його отримання, проте у вказаний строк зазначеним правом не скористався.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так, у рішенні «Меньшикова проти України» від 08 квітня 2010 року (заява №377/02), Європейський суд з прав людини зазначив, що "право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. У випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично таке обмеження не суперечить пунктові 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута (рішення у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashmgdane v the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п 57, серія А, №93).

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України».

Зокрема, Високий Суд вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява №52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Ухвалою суду від 20.08.2018 позивачу було надано строк для обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення, проте, позивачем відповідних обґрунтувань не надано.

Згідно ч.2 ст.123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи викладене та те, що позивачем, у встановлений судом строк, не усунуто недоліки позовної заяви, суддя дійшов висновку про повернення позовної заяви.

Керуючись ст. 122, 123, п.1 ч.4 ст.169, ст.241, ст.256 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бердянського управління Головного управління ДФС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення, відшкодування шкоди повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом із позовною заявою і усіма доданими до неї матеріалами.

Розяснити позивачеві, що повернення позовної заяви, згідно ч.8 ст.169 КАС України, не позбавляють права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її постановлення.

Суддя М.С. Лазаренко