Справа № 820/4699/18
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2018-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

11 вересня 2018 р. справа № 820/4699/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Біленського О.О.,

при секретарі судового засідання Поволяєвій К.В.,

за участі:

представника позивача - ОСОБА_1,

представників відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЛАРІУМ ЮКРЕЙН" (, 61072, місто Харків, проспект Науки, 27-Б, 8 поверх) до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (04119, м. Київ, Дегтярівська, 11-Г, ) та Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (вул. Благовіщенська, 30, м. Харків, 61052, ) про визнання протиправними дій, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ПЛАРІУМ ЮКРЕЙН" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби та Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Офісу великих платників податків ДФС () щодо складання та надіслання Запиту №21623/10/28-10-50-13-16 від 22.05.2018 року про витребування від Товариства з обмеженою відповідальністю «Пларіум Юкрєйн» () пояснень та їх документального підтвердження;

- визнати протиправними дії Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України () щодо проведення камеральної перевірки декларації з податку на прибуток Товариства з обмеженою відповідальністю «Пларіум Юкрєйн» () за перший квартал 2018 рік, як такі, що вчинено поза межами повноважень.

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що 25 травня 2018 року позивач засобами поштового зв'язку отримав від Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби запит про надання інформації (пояснень та їх документального підтвердження) №21623/10/28-10-50-13-16 датований 22.05.2018 року за підписом заступника начальника Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС ОСОБА_4 Як вбачається зі змісту запиту, юридичними підставами його направлення контролюючий орган зазначає пункти 16.1.7 та 16.1.5. статті 16. пункти 20.1.44 та 20.1.2 статті 20. п.71.1 ст.71. п.72.1.1.2 п.72.1 статті 71. п.72.1.1.2 п 72.1 статті 72. а також пункти 73.1, 73.2 статті 73 і п.п. 6 п. 73.3 статті 73 Податкового кодексу України. У якості фактичної підстави для направлення запиту відповідач вказує, що: «... Харківським управлінням Офісу ВПП ДФС, в ході камеральної перевірки декларації ТОВ «Пларіум Юкрєйн» з податку на прибуток за перший квартал 2018 року проведено аналіз динаміки і структури показників податкової та фінансової звітності.. », «...з метою недопущення втрат бюджету по податку на прибуток та встановлення достовірності окремих звітних показників по податку на прибуток, Харківське управління Офісу ВПП ДФС просить позивача надати пояснення щодо розбіжностей з наступних питань та формування фінансового результату... ». Позивач вважає дії Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби щодо складання та направлення запиту №21623/10/28-10- 50-13-16 від 22.05.2018 року протиправними, в наслідок порушення вимог Податкового кодексу України щодо порядку і способу направлення запитів про надання інформації, чим порушено права та законні інтереси позивача. Також позивач вважає дії Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби щодо проведення камеральної перевірки декларації ТОВ «Пларіум Юкрєйн» з податку на прибуток за перший квартал 2018 року протиправними та такими, що вчинені з перевищення повноважень наданих відповідачу, чим порушено права та законні інтереси позивача.

Представник відповідача - Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби подав до суду відзив на адміністративний позов, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову з огляду на те, що в ході камеральної перевірки показників, зазначених у податковій звітності було проведено їх аналіз з наданими показниками фінансової звітності, яка відповідно до п.46.2 ст.46 ПКУ є додатком до податкової декларації з податку на прибуток. В направленому листі-запиті ТОВ «Пларіум Юкрєйн» від 22.05.2018 року №21623/10-2/-10-50-13 було визначено обставини, що стали підставою для направлення листа відповідно до норм п.п.6) п.73.3 ст.73 ПКУ. Також представник відповідача зазначив, що камеральна перевірка декларації з податку на прибуток ТОВ «Пларіум Юкрєйн» за звітний період - 1 квартал 2018 року Харківським управлінням Офісу ВПП ДФС проведена своєчасно, за результатами такої перевірки порушень не встановлено, а саме порушень - терміну подання, порядку та алгоритму заповнення, змісту та кількості необхідних додатків. З огляду на викладене, просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Представник позивача надав до суду відповідь на відзив, в якому зазначив, що в розумінні статті 73 Податкового кодексу України виникнення необхідності отримання пояснень відносно зазначених показників фінансової звітності та наданої податкової звітності з додатками не є підставою для направлення запиту про надання інформації. Окрім цього, у відзиві проти адміністративного позову міститься виклад суперечливих обставин: з одного боку, зазначається інформація про начебто необхідність отримання пояснень відносно зазначених показників фінансової звітності та наданої податкової звітності з додатками, а, з іншого боку, вказується, що за результатами такої перевірки порушень не встановлено.

Представник Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби надав до суду доповнення до відзиву, в яких зазначив, що відповідно до наказу від 5 травня 2017 року №957 Офісу великих платників податків ДФС, з метою належної організації роботи Офісу великих платників податків ДФС, враховуючи територіальну віддаленість відокремлених структурних підрозділів та відповідно до п.20.4 ст.20 та враховуючи лист ДФС від 28.04.2017 №10836/99-99-01-01-17 «Про погодження уповноважених осіб» уповноважено заступника начальника Харківського управління Офісу ВПП ДФС - ОСОБА_4 на виконання функцій керівника контролюючого органу, передбачених ПКУ, законодавством з питань сплати єдиного податку та законодавством з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити адміністративний позов з підстав та мотивів, викладених в ньому.

Представники відповідачів у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечували, підтримали правову позицію, викладену у відзиві та просили суд у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення представників учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що з 10.05.2018 року по 08.06.2018 року Харківським управлінням Офісу ВПП ДФС проведена камеральна перевірка декларації № з датою подання від 24.04.2018 року (з граничним терміном подання 10.05.2018р.) з податку па прибуток ТОВ «Пларіум Юкрєйн» за звітний період - І квартал 2018 року.

З пояснень представників відповідачів встановлено, що в ході камеральної перевірки показників, зазначених у податковій звітності було проведено їх аналіз з наданими показниками фінансової звітності, яка відповідно до п.4 ст.46 ПКУ є додатком до податкової декларації з податку на прибуток (співставлення даних податкової та фінансової звітності, динаміка показників в порівнянні з аналогічним та попередніми періодами, визначення відносних та абсолютних показників відхилень) з метою виявлення (упередження) можливих порушень. В даному випадку у ході проведення камеральної перевірки наданої звітності за 1 квартал 2018 року порушень щодо своєчасності надання, порядку повноти складання податкової та фінансової звітності - не встановлено.

Суд зазначає, що відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на момент проведення перевірки та прийняття оскаржуваних податкових повідомлень-рішень; далі - ПК України) встановлено право контролюючих органів проводити перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно вимог пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України встановлено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).

За змістом пункту 76.1 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Отже, камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених пунктом 75.1 статті 75 ПК України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника.

Тобто, перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється.

Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).

Таким чином, у контролюючого органу відсутні повноваження під час проведення камеральної перевірки досліджувати питання своєчасності сплати податків, оскільки останні перебувають поза межами даної перевірки.

Питання ж своєчасності нарахування та сплати податків та зборів до внесення змін Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21 грудня 2016 року №1797-VIII, положення якого набрали чинності з 01 січня 2017 року, могли бути предметом лише документальної перевірки, якій властиві інші ознаки в залежності від виду такої (виїзна, невиїзна, планова, позапланова).

На відміну від камеральної перевірки, документальна перевірка потребує наявності наказу про її призначення та обов'язкового доведення до відома платника податків про дату та місце її проведення, пред'явлення направлення на перевірку.

При цьому, у відповідності до положень підпункту 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 ПК України платник податку має право, крім іншого, бути присутнім під час проведення перевірок та надавати пояснення з питань, що виникають під час таких перевірок, ознайомлюватися та отримувати акти (довідки) перевірок, проведених контролюючими органами, перед підписанням актів (довідок) про проведення перевірки, у разі наявності зауважень щодо змісту (тексту) складених актів (довідок) підписувати їх із застереженням та подавати контролюючому органу письмові заперечення в порядку, встановленому цим Кодексом.

Вказана позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 15.06.2018 року по справі №817/98/16 та від 14.06.2018 року по справі №812/1028/17.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що дії Офісу великих платників податків ДФС () щодо складання та надіслання Запиту №21623/10/28-10-50-13-16 від 22.05.2018 року про витребування від Товариства з обмеженою відповідальністю «Пларіум Юкрєйн» () пояснень та їх документального підтвердження є протиправними та вчиненими поза межами камеральної перевірки податкової звітності.

Суд зазначає, що жодна з перелічених у запиті норм Податкового кодексу України не встановлює підстав для направлення запитів про отримання інформації.

Відповідно до п. 73.3. статті 73 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб'єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави падання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Абзацом 2 вказаного пункту встановлено, що такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і повинен містити:

1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує;

2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати;

3) печатку контролюючого органу.

Як вбачається зі змісту наведеної норми, Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби зобовязаний був точно вказати у запиті фактичну та юридичну підставу направлення запиту, та навести інформацію, якою підтверджується наявність такої підстави.

При цьому, виключний перелік підстав для направлення запиту встановлюється Податковим кодексом України.

Відповідно до абзацу 3 п 73.3 ст. 73 Податкового кодексу, письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб'єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав:

1) за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи;

2) для визначення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" під час здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу та/або для визначення рівня звичайних цін у випадках, визначених цим Кодексом;

3) виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків;

4) щодо платника податків подано скаргу про неподання таким платником податків: податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов'язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування; акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної;

5) у разі проведення зустрічної звірки;

6) в інших випадках, визначених цим Кодексом.

У своєму запиті Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби посилається на пп.6 абз.3 п.73.3 ст.73 Податкового кодексу України - «Інші випадки, визначені цим Кодексом». Така норма є відсильною, а посилання на неї зобов'язує контролюючий орган прямо послатися також на іншу норму ПКУ, яка встановлює пряму підставу для направлення запиту.

Однак, іншої підстави, визначеної Кодексом, контролюючим органом не наведено, що в свою чергу звільняє позивача від обовязку надання відповіді на вказаний запит та свідчить про протиправність дій відповідача щодо складання та надіслання позивачу запиту такого змісту.

Таким чином, суд приходить до висновку про обгрунтованість позовної вимоги щодо визнання протиправними дії Офісу великих платників податків ДФС () щодо складання та надіслання Запиту №21623/10/28-10-50-13-16 від 22.05.2018 року про витребування від Товариства з обмеженою відповідальністю «Пларіум Юкрєйн» () пояснень та їх документального підтвердження, та наявність підстав для задоволення позову в цій частині.

Відносно правомірності підписання вказаного запиту Офісу великих платників податків ДФС уповноваженою особою, заступником начальника Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС та позовної вимоги про визнання протиправними дій Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України () щодо проведення камеральної перевірки декларації з податку на прибуток Товариства з обмеженою відповідальністю «Пларіум Юкрєйн» () за перший квартал 2018 рік, як такі, що вчинено поза межами повноважень, суд зазначає наступне.

Відповідно до пп 19-1.1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України, проведення перевірок платників податків віднесено до функцій контролюючих органів.

Згідно з положеннями пункту 20.1.4. статті 20 Податкового кодексу, контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

З системного аналізу норм Податкового кодексу України вбачається, що виключним правом та повноваженнями на проведення податкових перевірок (у тому числі камеральних) наділені субєкти владних повноважень, що відповідно до Податкового кодексу маються статус «контролюючого органу».

Відповідно до п.41.1 ст.41 ПК України, контролюючими органами с центральний орган виконавчої азиди, що реалізує державну податкову, державну митну політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового та митного законодавства, законодавства з питань сплати єдиного внеску та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган (далі - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику), його територіальні органи.

Центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політик) є Державна фіскальна служба України.

Відповідно до ч.1 «Положення про офіс великих платників податків Державної фіскальної служби України» затвердженого Наказом ДФС №529 від 09.08.2017 року, який розміщено на офіційному веб-сайті, Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби України є територіальним органом Державної фіскальної служби України, який підпорядковується Державній фіскальній службі України. Офіс великих платників є органом доходів і зборів.

Офіс великих платників має у своєму складі відокремлені структурні підрозділи перелік яких затверджується окремим наказом ДФС.

Таким чином, саме Офіс ВПП є територіальним контролюючим органом, організаційна структура якого передбачає наявність структурних підрозділів, перелік яких затверджується наказом ДФС.

Згідно із Регламентом Офісу великих платників податків ДФС із змінами та доповненнями, внесеними наказом Офісу великих платників від 01.08.2017 №1650, а саме п. 2.1 «Порядок підготовки і затвердження положень про структурні підрозділи та посадових інструкцій працівників», 2.2.1. функціональні повноваження структурних підрозділів та відокремлених структурних підрозділів (далі - структурні підрозділи) Офісу великих платників визначаються та закріплюються відповідним наказом ДФС. 2.2.2. Положення про структурний підрозділ Офісу великих платників є основним документом, що регламентує діяльність цього підрозділу з виконання покладених на нього завдань та функцій.

Тобто, виходячи з вищенаведеного Регламенту та наказу ДФС від 14.06.2018р. № 374, до повноважень Офісу великих платників податків ДФС входить затвердження відповідного наказу відокремлених підрозділів на розроблення керівництвом положення про управління.

Відповідно до Наказу ДФС від 12.07.2018р. № 447 «Про затвердження Переліку відокремлених підрозділів Офісу великих платників податків ДФС» підписаним в.о. ОСОБА_5 Проданом, було затверджено перелік структурних підрозділів куди було включено Харківське управління Офісу великих платників податків ДФС.

Згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, Харківське управління Офісу великих платників податків ДФС зареєстровано в якості відокремленого підрозділу Офісу великих платників податків ДФС.

Відповідно до п.1.120.1 Положення про Харківське управління Офісу великих платників податків із змінами і доповненнями від 14.03.2018р. № 426, затвердженого наказом Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, Харківське управління виконує такі функції та процедури, зокрема, проведення камеральних перевірок, у т.ч. електронних камеральних перевірок юридичних осіб податкової звітності.

При цьому, п.20.4 ст.20 Податкового кодексу України передбачено, що керівник контролюючого органу має право надавати посадовим (службовим) особам такого органу повноваження на виконання певних функцій, передбачених цим Кодексом, законодавством з питань сплати єдиного внеску, законодавством з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, за погодженням з керівником центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Керівник центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, має право надавати посадовим (службовим) особам такого органу повноваження на виконання певних функцій, передбачених цим Кодексом, законодавством з питань сплати єдиного внеску, іншим законодавством, контроль за дотримання якого покладено на контролюючі органи. Кабінет Міністрів України може встановити обмеження для надання керівниками контролюючих органів повноважень на виконання певних функцій посадовим (службовим) особам такого органу.

Підпунктом 14.1.137-1 пункту 14.1 ст.14 Податкового кодексу України визначено, що уповноважена особа контролюючого органу - посадова (службова) особа контролюючого органу, уповноважена керівником такого органу на виконання певних його функцій в порядку, передбаченому цим Кодексом.

З наявних матеріалів справи вбачається, що відповідно до наказу від 5 травня 2017 року №957 Офісу великих платників податків ДФС, з метою належної організації роботи Офісу великих платників податків ДФС, враховуючи територіальну віддаленість відокремлених структурних підрозділів та відповідно до п.20.4 ст.20, п.п.14.1.137-1 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України та враховуючи лист ДФС від 28.04.2017 №10836/99-99-01-01-17 «Про погодження уповноважених осіб» уповноважено заступника начальника Харківського управління Офісу ВПП ДФС - ОСОБА_4 на виконання функцій керівника контролюючого органу, передбачених ПКУ, законодавством з питань сплати єдиного податку та законодавством з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

З огляду на викладене та враховуючи що заступник начальника Харківського управління Офісу ВПП ДФС - ОСОБА_4 є уповноваженою особою на підписання листів, а Харківське управління Офісу ВПП ДФС уповноважено на проведення, зокрема, камеральних перевірок.

Отже оскаржувані дії, по суті є виконанням службовими особами своїх повноважень, наданих чинним законодавством. Отже, вказані дії суб'єкта владних повноважень не порушують прав позивача, а тому позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно зясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про задоволення позову в частині позовних вимог визнати протиправними дії Офісу великих платників податків ДФС () щодо складання та надіслання Запиту №21623/10/28-10-50-13-16 від 22.05.2018 року про витребування від Товариства з обмеженою відповідальністю «Пларіум Юкрєйн» () пояснень та їх документального підтвердження.

В іншій частині позовних вимог підстави для задоволення відсутні.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЛАРІУМ ЮКРЕЙН" (, 61072, місто Харків, проспект Науки, 27-Б, 8 поверх) до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (04119, м. Київ, Дегтярівська, 11-Г, ) та Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (вул. Благовіщенська, 30, м. Харків, 61052, ) про визнання протиправними дій - задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Офісу великих платників податків ДФС () щодо складання та надіслання Запиту №21623/10/28-10-50-13-16 від 22.05.2018 року про витребування від Товариства з обмеженою відповідальністю «Пларіум Юкрєйн» () пояснень та їх документального підтвердження.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (04119, м. Київ, Дегтярівська, 11, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЛАРІУМ ЮКРЕЙН" (, 61072, місто Харків, проспект Науки, 27-Б, 8 поверх) судовий збір у сумі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн. 00 коп.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 20.09.2018 року.

Суддя Біленський О.О.