Справа № 804/6296/15
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2018-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

17 вересня 2018 рокусправа № 804/6296/15

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Чепурнова Д.В.

суддів: Сафронової С.В. Кругового О.О.

перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі: Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Держземагентства у Дніпропетровському районі Дніпропетровської області, третя особа: фізична особа-підприємець ОСОБА_2 про зобов'язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року адміністративний позов задоволено.

Заступник прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі: Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську не погодившись з рішенням суду першої інстанції подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права просив скасувати постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року та постановити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 06 червня 2016 року апеляційну скаргу було залишено без руху у зв'язку з пропуском строку подання апеляційної скарги та запропоновано відповідачу протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку, вказавши інші поважні підстави для поновлення строку та надати документ про сплату судового збору у визначеному Законом України "Про судовий збір" розмірі.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 25 липня 2016 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі: Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 25 жовтня 2017 року ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 25 липня 2016 року скасовано. Справу направлено до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2017 року визнано неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року, наведені Заступником прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі: Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження. Апеляційну скаргу залишено без руху.

Залишаючи без руху апеляційну скаргу судом апеляційної інстанції було акцентовано увагу на тому, що Заступник прокурора Дніпропетровської області, діючи в інтересах держави в особі: Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську, мав об'єктивну можливість ознайомитись з текстом постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року з 04 червня 2015 року - з дня оприлюднення її в Єдиному державному реєстрі судових рішень, а тому звертаючись з апеляційною скаргою 26 травня 2016 року скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 09 січня 2018 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі: Управління Деражгеокадастру у м. Дніпропетровську на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, судом апеляційної інстанції, поряд з висновками викладеними в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху від 15 листопада 2017 року, було звернено увагу на тому, що прокуратура, яка діє в інтересах управління Держгеокадастру в м. Дніпропетровську вважається повідомленою про винесене рішення одночасно із стороною у справі, яку представляє - управління Держгеокадастру в м. Дніпропетровську (правонаступник Управління Держземагентства у м. Дніпропретровську Дніпропетровської області), яке в свою чергу копію постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року отримало 10 червня 2015 року.

Постановою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду від 17 липня 2018 року ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 09 січня 2018 року скасовано та справу направлено до апеляційного суду для продовження розгляду.

Скасовуючи ухвалу від 09 січня 2018 року колегією суддів касаційної інстанції вказано на те, що судом апеляційної інстанції не було встановлено момент, з якого саме відповідач дізнався про постанову суду першої інстанції та отримав її копію, а не прокурор, який вступив у справу як представник відповідача після того, як дізнався про наявність відповідних обставин у травні 2016 року.

Перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі: Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній до 15.12.2017 року) апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Оскаржувана постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року була прийнята у порядку письмового провадження без участі сторін.

Копія постанови отримана відповідачем по справі 10 червня 2015 року, що підтверджується розпискою представника Управління Держземагентства у Дніпропетровській області, яка міститься в матеріалах справи.

Заступник прокурора Дніпропетровської області захищаючи інтереси держави в особі Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську лише 25 травня 2016 року подав апеляційну скаргу, тобто майже через рік після винесення постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року.

При цьому прокуратура Дніпропетровської області направила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтовано тим, що про існування постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду 26 травня 2015 року у справі № 804/ 296/15 стало відомо 18 травня 2016 року з Єдиного державного реєстру судових рішень, оскільки не брала участі у розгляді справи судом першої інстанції. Вказує на те, що управління Держгеокадастру в м. Дніпропетровську, не оскаржило рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, а тому тільки органи прокуратури є єдиним суб'єктом, що мають процесуальну можливість оскаржити постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року.

Розглянувши клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження суд приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

В силу частини 2 статті 60 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з адміністративним позовом (поданням), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження в якій відкрито за адміністративним позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами для представництва інтересів громадянина або держави.

Частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Законодавство України чітко вказує на те, що прокуратурою здійснюється саме представництво інтересів держави. Аналіз норм законодавства дає підстави для висновку, що представництво - це правовідносини, відповідно до яких одна сторона (представник) на підставі набутих нею повноважень виступає і діє від імені іншої особи, яку представляє, створюючи, змінюючи чи припиняючи безпосередньо для неї права та обов'язки.

При цьому прокуратура, здійснюючи свої повноваження в адміністративному судочинстві, має дотримуватись вимог процесуального закону, в тому числі процесуальних строків.

Водночас, прокуратура, яка діє в інтересах управління Держгеокадастру в м. Дніпропетровську вважається повідомленою про винесене рішення одночасно із стороною по справі, яку представляє - управління Держгеокадастру в м. Дніпропетровську, яке в свою чергу копію постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року отримало 10 червня 2015 року.

Обставини щодо отримання стороною по справі, яку представляє Заступник прокурора Дніпропетровської області - управління Держгеокадастру в м. Дніпропетровську постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року були досліджені судом апеляційної інстанції та знайшли своє відображення в ухвалах від 15 листопада 2017 року та від 09 січня 2018 року.

Крім того, Відповідно до п.п. З, 7 наказу Генерального прокурора України № 6гн від 28 травня 2015 року "Про організацію роботи органів прокуратури щодо представництва інтересів громадянина або держави в суді та їх захисту при виконанні судових рішень", на прокурорів покладено обов'язок виявляти інформацію щодо наявності підстав для застосування представницьких повноважень з метою захисту інтересів держави в тому числі з документів, розміщених у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Відповідно до статті 2 Закону України від 22 грудня 2005 року № 3262-IV "Про доступ до судових рішень" (далі - Закон № 3262-IV) усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - Реєстр). Реєстр - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. Суд загальної юрисдикції вносить до Реєстру всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі (стаття 3 цього Закону).

Частинами 1 та 2 статті 4 Закону № 3262-IV встановлено, що судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Загальний доступ до судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України забезпечується з дотриманням вимог статті 7 цього Закону.

Як вбачається з електронного ресурсу "Єдиний державний реєстр судових рішень" електронну копію постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року надіслано судом 02 червня 2015 року, а оприлюднено 04 червня 2015 року.

Тобто саме з 04 червня 2015 року заступник прокурора Дніпропетровської області мав можливість ознайомитись з текстом означеної постанови, звернутись до суду першої інстанції для ознайомлення з матеріалами справи та вчасно підготувати апеляційну скаргу і подати її у строки, визначені ч.2 ст. 186 КАС України.

Колегія суддів акцентує увагу на тому, що відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Слід зазначити й про те, що одним із принципів адміністративного судочинства є рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом.

Статтею 44 КАС України (в редакції чинній з 15.12.2017 року), яка кореспондується із положеннями частини 2 статті 49 КАС України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин), передбачено обов'язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки, зокрема, щодо дотримання процесуальних строків.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов'язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту такої скарги, в тому числі процесуальних строків подачі апеляційної скарги.

Обґрунтовуючи висновки про обов'язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, колегія суддів зазначає, що у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" визначено, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов'язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання ("Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" № 11681/85).

Отже, тільки наявність об'єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звертав увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов'язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини "... підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…".

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, і органи прокуратури зокрема, зобов'язати діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Таким чином, з огляду на встановлені обставини, колегія суддів зазначає, що неоскарження відповідачем рішення суду першої інстанції та довготривала процедура виявлення прокуратурою Дніпропетровської області підстав для звернення за захистом прав відповідача, що є державним органом, порушує принцип «належного урядування» що є недопустимим.

Одночасно з цим, у справі "Пономарьов проти України" (Заява № 3236/03) Європейський суд з прав людини зазначив наступне: "…Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов'язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду…

Суд зазначає, що правова система багатьох країн-членів ЄС передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими…, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності, так як і перегляд в порядку нагляду. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження…

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata …".

Враховуючи викладене, та беручі до уваги обставини подання апеляційної скарги Заступником прокурора Дніпропетровської області, який діє в інтересах держави в особі: Управління Деражгеокадастру у м. Дніпропетровську з огляду на дату отримання відповідачем копії постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року - 10 червня 2015 року, суд не вбачає підстав для втручання у принцип res judicata - принцип остаточності рішень суду.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Приймаючи до уваги те, що підстави зазначені у клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження неможливо визнати поважними, суд вважає необхідним відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись пунктом 4 частини 1 статті 299 КАС України, Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі: Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2015 року.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя: Д.В. Чепурнов

Суддя: С.В. Сафронова

Суддя: О.О. Круговий