Справа № 826/8933/16
Суддя: Літвіна Н. М.
Дата ухвалення: 2018-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/8933/16 Суддя (судді) першої інстанції: Кузьменко В.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Літвіної Н.М.

суддів Федотова І.В.

Сорочка Є.О.

при секретарі Архіповій Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «АК-Транс» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 травня 2018 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Холдинг», треті особи - Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвест-Регіон», Публічного акціонерного товариства «АК-Транс», Приватне акціонерне товариство «Автомобільна група «Віпос» про застосування заходів реагування,-

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до ТОВ «Альянс Холдинг» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи АЗС ТОВ «Альянс Холдинг» шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень товариства за адресою: вул. Оранжерейна, 1 у місті Києві.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 травня 2018 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, позивач - ПАТ «АК-Транс», звернувся до суду з апеляційною скаргою, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення вимог процесуального права, просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується учасниками судового процесу, з метою розгляду звернення ОСОБА_3 (дозвіл на перевірку Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 17 травня 2016 року №26-6885/261), Головним управлінням Державної служби з надзвичайних ситуацій в місті Києві видано наказ «Про проведення позапланової перевірки» від 27 травня 2016 року № 234 (далі по тексту - Наказ № 234).

На підставі Наказу № 234 та посвідчення на проведення перевірки від 27 травня 2016 року № 254 посадовою особою позивача здійснено перевірку додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки в присутності начальника ТОВ «Альянс Холдинг» Басихіної О.В. та провідного фахівця товариства Стаценко Н.І., за результатами якої складено Акт перевірки від 31 травня 2016 року №87 (далі по тексту - Акт перевірки №87).

Відповідно до матеріалів акту перевірки вбачається, що Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій в місті Києві виявлено порушення ТОВ «Альянс Холдинг» вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, а саме:

пункту 10.1 Розділу VІ Правил пожежної безпеки в Україні (далі по тексту - ППБУ), пункту 2.1.1 «Інструкції щодо вимог пожежної безпеки під час проектування автозаправних станцій» - майданчик для АЗС не огороджений по периметру бортиком висотою не менше як 0,2 м або влаштувати дренажні лотки для відведення забруднених нафтопродуктами атмосферних опадів в очисні споруди;

пункту 10.2 Розділу VІ ППБУ, пункту 7.63* ДБН 360-92* «Містобудування, планування і забудова міських і сільських поселень» - не виконані додаткові смуги накопичення транспортних засобів на виїзді з території АЗС на автомобільну дорогу довжиною не менше 15 м і на в'їзді на територію довжиною не менше 50 м, шириною не менше 3,5 м;

ст. 53 Кодексу цивільного захисту України, пункту 6.5 Наказу Міністерства надзвичайних ситуацій України від 15 травня 2006 року №288, пункту 4 Наказу ДІЦЗС та ТБ від 12 листопада 2009 року № 50, ДБН В.2.5-76:2014 - не надано акт приймання в експлуатацію змонтованої автоматизованої системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення;

пункту 4 Розділу І ППБУ, пункту 7.61*, таблиця 7.9*, 7.55*, таблиця 7.8* ДБН 360-92** «Містобудування, планування і забудова міських і сільських поселень», таблиця 1 Розділу ІІ Інструкції щодо вимог пожежної безпеки під час проектування автозаправних станцій - протипожежні розриви від АЗС та резервуарного парку до прилеглих будівель не відповідають вимогам будівельних норм;

пункту 4 Розділу І ППБУ, пункту 2.2.3 таблиці 1 Інструкції щодо вимог пожежної безпеки під час проектування автозаправних станцій - відстань від операторської АЗС до найближчої роздавальної колонки менше 9 м;

пункту 3.1.1 Наказу Міністерства надзвичайних ситуацій України від 15 серпня 2007 року №557 - не розроблено та не погоджено з територіальним органом ДСНС України графік проведення учбово-тренувальних занять і учбових тривог, а також розробку спеціальних заходів протиаварійного захисту відповідно до ПЛАС;

пункту 4.4.10 Наказу Міністерства надзвичайних ситуацій України від 15 серпня 2007 року №557 - не розроблено та не погоджено з територіальним органом ДСНС України формалізовані бланки регламентів надання інформації про аварію та повідомлень про надзвичайну ситуацію.

Матеріали справи містять інформацію про те, що примірник Акта перевірки № 87 отримано особисто уповноваженою особою відповідача - начальником АЗС ТОВ «Альянс-Холдинг» Басихіною О.В., підпис і дата отримання відображені в акті.

Наявність встановлених в Акті перевірки № 87 порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки стали підставою для звернення позивача з відповідним позовом до суду.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем належним чином виконано встановлені законодавством вимоги щодо пожежної безпеки при експлуатації АЗС; сформовано необхідну систему заходів для уникнення випадків виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення; надано достатні та належні докази на усунення порушень, зафіксованих в Актах перевірки №87 та №108.

Колегія суддів погоджується з таким висновком, виходячи з наступного.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року №1052 (далі по тексту - Положення № 1052), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі по тексту - ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Абзац 1 ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» зазначає, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Частиною 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Згідно з ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у ст. 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно пункту 3 Положення № 1052, основними завданнями ДСНС України є, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Так, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні (далі по тексту - ППБУ), які є обов'язковими для виконання суб'єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об'єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов'язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов'язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов'язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об'єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до пункту 6 розділу І ППБУ у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об'єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов'язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об'єкті оренди.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов'язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць до повного усунення порушень вимог законодавства у є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до договору оренди майна від 01 жовтня 2015 року № 4035-15 (далі по тексту - Договір оренди), укладеного між відповідачем (орендар) та ТОВ «Інвест-Регіон» (орендодавець), орендодавець передав орендарю у строкове платне користування (оренду) майно - АЗС, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Оранжерейна, буд. 1.

Відповідно до пунктів 4.4, 4.6 Договору оренди, орендар утримує об'єкт оренди, в порядку, передбаченому санітарними нормами і протипожежними вимогами, встановленими актами України, і несе відповідальність за їх дотримання.

Орендар за свій рахунок здійснює всі протипожежні заходи, а також відповідає перед орендодавцем за збитки, які будуть заподіяні майну пожежею, що виникла з вини орендаря.

З пояснень представника відповідача вбачається, що за період часу, коли провадження у справі було зупинено, ним разом із власником АЗС (ТОВ «Інвест-регіон») вжито ряд заходів щодо усунення недоліків на АЗС, у зв'язку з чим, він звернувся до позивача з метою проведення останнім позапланової перевірки та встановлення усунення порушень на об'єкті.

Відповідно до Акта № 108, складеного за результатами проведення позапланової перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки (далі по тексту - Акт перевірки №108), вбачається, що залишилось неусунутим наступне порушення: пункту 4 Розділу І ППБУ, пункту 7.61*. таблиця 7.9*, 7.55* таблиця 7.8* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських та сільських поселень» - протипожежні розриви від АЗС та резервуарного парку до прилеглих будівель не відповідають вимогам будівельних норм.

Матеріали справи також містять інформацію про те, що при проектуванні об'єкта «Капітальний ремонт будівель та споруд, інженерних мереж, без перепрофілювання і змін зовнішніх геометричних параметрів та технічне переоснащення технологічного устаткування на існуючій АЗС по вулиці Оранжерейна 1 в Шевченківському районі міста Києва», відповідачем було розроблено проектні рішення щодо можливості відхилень від вимог державних будівельних норм, серед яких, зокрема: відхилення від нормативної вимоги ДБН 360-92** таблиця 7.9 п. 6: «Мінімальна відстань від споруд АЗС з підземними резервуарами до п. 6 виробничі, адміністративні і побутові будівлі - 12 м»; та визначено в якості компенсаційного заходу: «забезпечити АЗС 600 л піноутворювача для цілей зовнішнього пожежогасіння (замовнику заключити договір з місцевою пожежною частиною для зберігання піноутворювача); в будівлі операторної передбачити влаштування автоматичної установки пожежогасіння».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про будівельні норми» від 05 листопада 2009 року № 1704-VI, будівельні норми - це затверджений суб'єктом нормування підзаконний нормативний акт технічного характеру, що містить обов'язкові вимоги у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 10 Закону України «Про будівельні норми», розроблення, затвердження, внесення змін до державних будівельних норм та визнання їх такими, що втратили чинність, здійснюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Розроблення, затвердження, внесення змін до галузевих будівельних норм та визнання їх такими, що втратили чинність, здійснюються відповідними суб'єктами нормування.

Відповідно до ч. 10 Закону України «Про будівельні норми», порядок розроблення, погодження, затвердження, внесення змін до будівельних норм та визнання їх такими, що втратили чинність, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Для забезпечення гармонізації нормативної бази України з нормативною базою Європейського Союзу встановлюється період одночасної дії будівельних норм, розроблених на основі національних технологічних традицій, та будівельних норм, гармонізованих з нормативними документами Європейського Союзу (або інших будівельних норм, кодів), та встановлює, що обґрунтовані відхилення від будівельних норм, що забезпечують дотримання встановлених вимог безпеки у спосіб, не передбачений будівельними нормами, можуть бути погоджені суб'єктом нормування відповідно до встановленого ним порядку.

Отже, згідно з нормами ст. 5 Закону України «Про будівельні норми» до суб'єктів нормування у будівництві належить зокрема центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері будівництва.

Водночас, відповідно до Положення про Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 квітня 2014 року № 197, Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України (Мінрегіон) є центральним органом виконавчої влади, який входить до системи органів виконавчої влади і є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну регіональну політику, державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування, житлово-комунального господарства.

Як передбачає пункт 4 вказаного Положення, Мінрегіон відповідно до покладених до нього завдань затверджує державні будівельні норми, здійснює, повноваження центрального органу виконавчої влади з нормування у будівництві.

Таким чином, у відповідності до зазначених положень законодавства Мінрегіон наділений повноваженнями погоджувати обґрунтовані відхилення від будівельних норм, що забезпечують дотримання встановлених вимог безпеки у спосіб, не передбачений будівельними нормами, відповідно до встановленого ним порядку.

Організаційні засади розгляду звернень зацікавлених організацій щодо погодження обґрунтованих відхилень від діючих будівельних норм у проектній документації при проектуванні та внесенні змін у проектну документацію об'єктів промислової забудови та інженерно-транспортної інфраструктури, а також прийняття відповідних рішень в Мінрегіоні щодо їх погодження та подальшого супроводу визначає Порядок погодження в Міністерстві регіонального розвитку та будівництва обґрунтованих відхилень від діючих будівельних норм у проектній документації при проектуванні та внесенні змін у проектну документацію об'єктів промислової забудови та інженерно-транспортної інфраструктури, затверджений наказом Мінрегіонбуду від 04 липня 2008 року № 301 (далі по тексту - Порядок № 301).

Відповідно до пунктів 2.1-2.5 Порядку № 301, зацікавлені організації звертаються листом до Мінрегіонбуду про розгляд передпроектних пропозицій (проектних рішень) щодо можливості проектування та внесення змін у проектну документацію Об'єкта.

Пункт 3.2 Порядку визначає, що остаточне рішення щодо погодження обґрунтованих відхилень від діючих будівельних норм у проектній документації приймається і підписується заступником Міністра відповідно до розподілу обов'язків. В особливо складних випадках, за рекомендацією засідання Секції та за рішенням заступника Міністра відповідно до розподілу обов'язків, питання може бути винесено на розгляд президії Науково-технічної ради Мінрегіонбуду.

Після прийняття рішення щодо можливості проектування та внесення змін у проектну документацію Об'єкта Мінрегіонбуд повідомляє про це листом автора звернення. Якщо це рішення негативне, Мінрегіонбуд листом повідомляє про причини відмови у погодженні.

Як свідчать матеріали справи, вищезазначене відхилення від нормативної вимоги ДБН 360-92** та відповідний йому компенсаційний захід разом з іншими відповідачем було погоджено з комісією ДСНС України з розгляду проектних рішень щодо яких відсутні норми і правила, обґрунтованих відхилень від установлених норм та із Мінрегіоном України (копії листа ДСНС від 03 лютого 2015 року №26-1535/264 та витягу з протоколу №17 засідання секції Житлового будівництва, промислової та інженерно-транспортної забудови, будівельних матеріалів і виробів Науково-технічної ради Мінрегіону від 24 червня 2016 року, було надано відповідачем та містяться в матеріалах справи)

Окрім цього, між відповідачем та Державною аварійно-рятувальною службою - Аварійно-рятувальний загін спеціального призначення Головного управління ДСНС України у місті Києві укладено Договір № ОПП/АО/64 на постійне та обов'язкове обслуговування державною аварійно-рятувальною службою об'єктів та окремих територій від 01 липня 2014 року (далі по тексту - Договір №ОПП/АО/64).

На підтвердження виконання умов Договору № ОПП/АО/64 відповідачем було надано копії актів виконання робіт №26 від 31 березня 2017 року, №187 від 30 червня 2017 року, №335 від 30 вересня 2017 року, та копії платіжних доручень про сплату відповідачем послуг Аварійно-рятувальної служби відповідно до умов Договору № ОПП/АО/64 №7637 від 25 січня 2017 року, № 9463 від 19 квітня 2017 року, № 5758 від 31 липня 2017 року.

Стосовно забезпечення АЗС піноутворювачем, з матеріалів справи вбачається, що АЗС забезпечено піноутворювачем у розмірі 600 л, який зберігається на самій АЗС в спеціально відведеному місці для забезпечення протипожежної безпеки на об'єкті.

В матеріалах справи міститься також Декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань пожежної безпеки від 26 травня 2017 року №109, відповідно до абзацу п'ятого пункту 9 якої, АЗС розташована з дотриманням, визначеними нормами і правилами, відстаней між технологічним обладнанням на території АЗС та між АЗС та об'єктами, розташованими поза межами АЗС.

З огляду на зазначені вище обставини справи, колегія суддів вважає вірним та обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що відповідачем належним чином виконано встановлені законодавством вимоги щодо пожежної безпеки при експлуатації АЗС; сформовано необхідну систему заходів для уникнення випадків виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення; надано достатні та належні докази на усунення порушень, зафіксованих в Актах перевірки № 87 та № 108. Відповідно правові підстави для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи АЗС ТОВ «Альянс Холдинг» - відсутні.

Доводи апеляційної скарги висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

У зв'язку з чим апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «АК-Транс» - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 травня 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Н.М. Літвіна

Судді І.Ф. Федотов

Є.О. Сорочко

Повний текст постанови виготовлено 17 вересня 2018 року.