Справа № 810/1820/18
Суддя: Виноградова О.І.
Дата ухвалення: 2018-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2018 року справа № 810/1820/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду Виноградова О.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до товариства з обмеженою відповідальністю "Птахофабрика Київська" про застосування заходів реагування,

в с т а н о в и в:

13 квітня 2018 р. до Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі - позивач) з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Птахофабрика Київська" (далі - відповідач) про застосування заходів реагування у вигляді часткового зупинення експлуатації приміщень відповідача, а саме: магазину, електрощитових, виробничих, складських (підсобних) та технічних приміщень, розташованих на території суб'єкта господарювання за адресою: м. Київ, проспект Броварський, 99 в Деснянському районі, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в ході проведення позапланової перевірки відповідача за адресою: м. Київ, проспект Броварський, 99, було встановлено ряд порушень відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, що, в свою чергу, є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) вказаного об'єкта.

Представник відповідача позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому у задоволенні позову просив відмовити, посилаючись на те, що ним вживаються всі необхідні заходи на усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, зокрема, ним було розроблено план заходів щодо виконання припису, призначено відповідальних осіб за протипожежну безпеку, тощо (а.с. 74).

Ухвалою судді Київського окружного адміністративного суду від 15 травня 2018 р. відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою названого суду від 15 серпня 2018 р. закрито підготовче провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Представник позивача подав до суду письмове клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Представник відповідача у судові засідання, призначені на 27 червня, 15 серпня та 11 вересня 2018 р. не прибув, про причини неявки суд не повідомив, жодних клопотань чи заяв не подавав, про дату, час та місце судових засідань повідомлявся належним чином.

Згідно з вимогами ч. 9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з’явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

За таких обставин у судовому засіданні 11 вересня 2018 р. ухвалено подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Розглянувши позовну заяву, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, суд встановив наступне.

20 жовтня 2016 р. Деснянським районним управлінням ДСНС України у м. Києві було складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту № 29/79 (далі - припис № 29/79) (а.с. 19-21).

Зокрема, у вказаному приписі було визначено строк порядок та строк усунення 36 порушень, встановлених в акті перевірки № 29/333 території та приміщень відповідача за адресою: м. Київ, проспект Броварський, 99.

2 березня 2018 р. Деснянським районним управлінням ГУ ДСНС України у м. Києві було проведено позапланову перевірку щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки господарської одиниці відповідача за адресою: м. Київ, проспект Броварський, 99.

Дану перевірку проведено на підставі наказу ГУ ДСНС України у м. Києві від 21 лютого 2018 р. № 111 та посвідчення про проведення перевірки від 22 лютого 2018 р. № 120.

За результатами перевірки, позивачем було складено акт перевірки № 29/5 (далі – акт перевірки № 29/5) (а.с. 24-28).

У даному акті було зафіксовано виявлені позивачем 32 порушення правил та норм пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров’ю людей (а.с. 25-27).

2 березня 2018 р. державним інспектором з нагляду пожежної і технічної безпеки Деснянського району м. Києва було складено протокол про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 188-8 КУпАП серія КИ № 036333, а саме: відповідач не виконав припис від 20 жовтня 2016 р. № 29/79 (а.с. 29).

У зв'язку з неусуненням вказаних порушень та з метою застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), позивач звернувся до суду з даним позовом.

Спірні правовідносини врегульовані Кодексом цивільного захисту України від 02 жовтня 2012 р. № 5403-VI (далі – КЦЗ України), Законом України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” від 05 квітня 2007 р. № 877-V (далі – Закон України № 877-V) (у редакції, чинній на дату виникнення спірних правовідносин).

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 4 Закону України № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 51 КЦЗ України діяльність із забезпечення техногенної безпеки є складовою виробничої, експлуатаційної та іншої діяльності відповідних посадових осіб і працівників підприємств, установ, організацій. Ця вимога відображається у відповідних статутах або положеннях.

Крім того, вимогами ч. 3 ст. 55 КЦЗ України, забезпечення пожежної безпеки суб’єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб’єктів господарювання.

Як убачається із вимог п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗ України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об’єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров’ю людей.

Згідно з вимогами ч. 2. ст. 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку встановленому законом.

Відповідно до п.п. 1, 4, 10 ч. 1 ст. 70 КЦЗ України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об’єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання.

Судом всебічно, повно та об'єктивно дослідженні всі фактичні обставини справи і встановлено таке.

Як вже зазначалося, 2 березня 2018 р. Деснянським районним управлінням ГУ ДСНС України у м. Києві було проведено позапланову перевірку щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки господарської одиниці відповідача за адресою: м. Київ, проспект Броварський, 99.

У даному акті було зафіксовано виявлені позивачем 32 порушення правил та норм пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров’ю людей (а.с. 25-27).

Зокрема:

- з'єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в приміщеннях не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

- не надано протоколів проведення замір опору ізоляції електричних мереж та електроустановок;

- не надані акти проведення прихованих робіт на прокладання проводів (кабелів) за підвісними стелями (адміністративний корпус, приміщення кормо- виробництва та магазину);

- у приміщеннях кормо допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж;

- електророзетки, вимикачі, перемикачі встановлені на горючих основах (конструкціях) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра;

- для загального відключення силових та освітлювальних мереж складського приміщення (безтарного зберігання) апарати відключення (вимикачів) не встановлені поза межами (ззовні) вказаних приміщень на негорючих стінах (перегородках) або на окремих опорах;

- в приміщеннях допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами;

- не надано документацію щодо перевірки захисту окремих будівель, споруд (котельні) та зовнішніх установок (ПРП) від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів;

- на шляхах евакуації адміністративного корпусу влаштовані турнікети в приміщенні магазину встановлені розсувні двері, які перешкоджають вільній евакуації людей;

- на шляхах евакуації допускається влаштування двостулкових дверей ширина яких у просвіті одного з полотен менша ніж 0,8 м;

- евакуаційні виходи не позначені світловими покажчиками «ВИХІД», та не підключені до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення;

- висота дверей на шляхах евакуації в адміністративних приміщеннях механічного цеху менше 2-х метрів;

- допускається зберігання матеріальних цінностей на шляхах евакуації (1-й поверх другий евакуаційний вихід адміністративного корпусу);

- приміщення тарного, матеріального складу, компресорної, складів, теплоенергетичний цех, РМЦ, пташники, магазин, склад (готової продукції) не обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації;

- приміщення складу сировини, не обладнані системою автоматичного пожежогасіння з виводом сигналу від приладів автоматики на пульт централізованого спостереження пожежної охорони;

- сигнал від контрольно-приймального приладу системи автоматичної пожежної сигналізації не виведений на пульт централізованого спостереження пожежної охорони;

- приміщення будівлі та територія не обладнані системою оповіщення про пожежу та гучномовним зв’язком;

- не наданий акт приймання установки автоматичної системи пожежної сигналізації в експлуатацію;

- не наданий договір на технічне обслуговування системи автоматичної пожежної сигналізації з спеціалізованою організацією, яка отримала ліцензію на право виконання цих робіт;

- для заповнення прорізів у протипожежних перешкодах не застосовані протипожежні: двері (електрощитових, технічних, виробничих приміщень), які мають бути протипожежними, з класом вогнестійкості ЕІ 30 та мати сертифікат відповідності системи УкрСЕПРО;

- дерев’яні конструкції каркасу покрівлі тарного складу не оброблені вогнетривкою сумішшю із складанням акту виконаних робіт;

- в приміщеннях, на видних місцях не вивішені інструкції про заходи пожежної безпеки та таблички з вказанням осіб, відповідальних за протипожежний стан, та таблички із зазначенням телефону для виклику пожежної охорони;

- частково не вивішені плани евакуації на випадок виникнення пожежі з вказанням місць розташування первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників, пожежних кранів, тощо), джерел відключення електроенергії та телефонів;

- з метою проведення заходів із запобігання виникнення пожеж та організації їх гасіння на об’єкті не створена добровільна пожежна охорона;

- не надані підтверджуючі матеріали щодо обов’язкового страхування цивільної відповідальності суб’єкту господарювання за шкоду, яка може бути заподіяна пожежами та аваріями;

- оформлення дверцят шаф пожежних кранів не виконано згідно вимог ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности", в т.ч. після літерного індексу «ПК» не вказані порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів;

- пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра, стволом та важелем для полегшення відкривання вентиля;

- не проведено технічне обслуговування та перевірку на працездатність шляхом пуску води пожежних кран-комплектів;

- не проведене випробування зовнішнього протипожежного водопостачання на тиск та витрату води;

- не всі місця розташування пожежних гідрантів обладнані покажчик (об’ємний зі світильником або плаский із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесенням на нього літерним індексом ПГ;

- вогнегасники не пройшли технічне обслуговування відповідно до вимог інструкції з експлуатації;

- пожежні щити не укомплектовано згідно вимог.

При вирішенні справи судом враховано таке.

Згідно з вимогами ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави.

Відповідно до абз. 2 ст. 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до вимог ст. 64 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення (ч.2 ст.64 КЦЗ України).

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи (ч.3 ст.64 КЦЗ України).

Згідно з вимогами п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій (далі – Положення), що затверджене Указом Президента України від 16 січня 2013 р. №20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України.

У пп. 2 п. 3 зазначеного Положення визначено, що основними завданнями ДСНС України, зокрема, є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до вимог ст. 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Як вже зазначалося, вимогами ч. 2 ст. 68 КЦЗ України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підстави для такого звернення визначені ч. 1 ст. 70 КЦЗ України.

Так, єдиною підставою для повного чи часткового зупинення діяльності підприємства є факт створення відповідачем загрози життю та здоров'ю людей у зв'язку із експлуатацією приміщень, і цей факт має бути доведений належними та допустимими доказами.

При цьому, така ознака як створення загрози життю та/або здоров'ю людей трактується досить широко. Теоретично всі порушення протипожежних норм у тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей. Отже, застосування цих заходів можливе за будь-яке порушення з урахуванням ступеню загрози життю та здоров'ю громадян.

Відповідно до вимог ст. 69 КЦЗ України встановлено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки у разі:

- недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

- порушення вимог пожежної безпеки передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень будівель та споруд виробничого призначення;

- випуску і реалізації вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки.

Суд також зазначає, що згідно з вимогами п. 26 ч. 1 ст. 2 КЦЗ, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров’ю людини.

Отже, законодавець пов'язує настання реальної загрози життю та здоров'ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Аналізуючи порушення, виявлені під час проведення перевірки відповідача, суд робить висновок, що вони можуть призвести до займання і розповсюдження вогню та безумовно пов'язанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоров'ю людей від пожежі.

Суд також звертає увагу на те, що вказані порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

За таких обставин суд дійшов висновку щодо необхідності у примусовому порядку застосовувати до відповідача таких заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), як часткове зупинення експлуатації приміщень відповідача, а саме: магазину, електрощитових, виробничих, складських (підсобних) та технічних приміщень, розташованих на території суб'єкта господарювання за адресою: м. Київ, проспект Броварський, 99 в Деснянському районі, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Водночас, при вирішенні справи судом не може бути взято до уваги посилання відповідача на те, що відповідачем виявлені під час перевірки порушення усуваються, враховуючи таке.

На підтвердження вказаної обставини відповідачем було надано суду копії:

- акту від 12 червня 2018 р., згідно з яким, на думку відповідача, ним виконано 11 порушень (а.с. 83-91);

- плану заходів на виконання припису від 20 жовтня 2016 р., затвердженого директором відповідача 15 квітня 2018 р. (а.с. 92-97);

- наказу відповідача від 7 червня 2018 р. "Про створення добровільної пожежної дружини (ДПД) та організацію оперативної роботи членів ДПД з питань пожежної безпеки в ТОВ "Птахофабрика Київська" (а.с. 98-99).

Проте, вказані документи жодним чином не можуть свідчити про усунення відповідачем встановлених в акті перевірки № 29/5 та приписі № 29/79 порушень вимог чинного законодавства.

Крім того, із заявою про проведення позапланової повторної перевірки відповідача з питань усунення виявлених порушень, відповідач до позивача не звертався.

Жодних інших доказів на підтвердження факту усунення виявлених під час перевірки порушень відповідачем до суду подано не було.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, що і було зроблено позивачем.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, які підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 242-246, 250, 255, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

адміністративний позов задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді зупинення експлуатації частини приміщень товариства з обмеженою відповідальністю "Птахофабрика Київська" (), а саме: магазину, електрощитових, виробничих, складських (підсобних) та технічних приміщень, розташованих на території суб'єкта господарювання за адресою: м. Київ, проспект Броварський, 99, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки № 29/5.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII “Перехідні положення” Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Виноградова О.І.