Справа № 2а-2134/12/2670
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2012-03-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

27 березня 2012 року № 2а-2134/12/2670

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Аблова Є.В.,

при секретарі Мальчик І.Ю.,

за участю сторін:

представника позивача -ОСОБА_1,

представника відповідача - Телицької В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради про визнання протиправною бездіяльність та зобов'язання вчинити дії

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 (надалі -ОСОБА_3, позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради в якому просить визнати протиправною бездіяльність Київської міської ради, щодо не прийняття рішення про надання дозволу на перепогодження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, кадастровий номер НОМЕР_1, загальна площа 0,0419 га, розташованої за адресою АДРЕСА_1 (СТ «Трикотажник») Дарницький район місто Київ, що належить ОСОБА_3 цільове призначення якої змінюється із ведення садівництва на нове цільове призначення: громадська забудова (комерційна діяльність) та зобов'язати Київську міську раду прийняти рішення про надання дозволу на перепогодження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, кадастровий номер НОМЕР_1, загальна площа 0,0419 га, розташованої за адресою АДРЕСА_1 (СТ «Трикотажник») Дарницький район місто Київ, що належить ОСОБА_3 цільове призначення якої змінюється із ведення садівництва на нове цільове призна чення: громадська забудова (комерційна діяльність) на наступній сесії Київської міської ради після набуття чинності судового рішення.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що з моменту його звернення із заявою від 19.12.2011р. про зміну цільового призначення земельної ділянки пройшло декілька пленарних засідання Київської міської ради і на жодне з них не виносилося питання поставлене в заяві (клопотанні) позивача, а отже така ситуація є фактичною ілюстрацією бездіяльності даного органу місцевого самоврядування щодо вирішення поставленого в заяві питання в розумні строки.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю, просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі з підстав, викладених у письмових запереченнях на позов, просив суд у задоволенні позовних вимог відмовити.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про безпідставність позовних вимог виходячи з наступного.

Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2 від 10.01.2006р. ОСОБА_3 є власником земельної ділянки, кадастровий номер НОМЕР_1, цільове призначення: ведення садівництва, загальна площа 0,0419 га, що розташована за адресою АДРЕСА_1 (СТ «Трикотажник») Дарницький район місто Київ.

19.12.2011р. позивач звернувся до Київської міської ради з заявою про зміну цільового призначення земельної ділянки (кадастройий номер НОМЕР_1) площею 0,0419 га, що розташована на території СТ «Трикотажник»за адресою АДРЕСА_1 з цільового призначення: «ведення садівництва»на нове цільове призначення: «громадська забудова (комерційна діяльність)».

Відповідно до ст. 9 Земельного кодексу України Київській міській раді належить право розпорядження землями територіальної громади м. Києва, надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до Земельного кодексу України, вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до Закону.

За п. 2 ст. 22 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ»Київська міська рада має право визначати особливості землекористування.

Згідно з п. 34 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»вирішення відповідно до Закону питань регулювання земельних відносин є виключною компетенцією пленарних засідань сільських, селищних, міських рад. Отже, Київська міська рада має право розпоряджатися земельними ділянками, які належать до комунальної власності територіальної громади м. Києва.

Статтею 123 Земельного кодексу України передбачено, що надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Рішення зазначених органів приймається на підставі проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, зокрема, у разі зміни цільового призначення земельних ділянок відповідно до закону.

Відповідно до ст. 2 рішення Київради від 15.07.2004р. № 457/1867 «Про порядок передачі (надання) земельних ділянок в користування або у власність у місті Києві» (далі Порядок) проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки - вид документації із землеустрою, яка розробляється у випадках, передбачених законодавством та цим Порядком, і затверджується рішенням Київської міської ради та визначає місце розташування земельної ділянки, її розмір, площу, цільове призначення, правовий режим, обмеження та обтяження землекористування і складається з текстової та графічної частин.

Вищезазначеним рішенням, зокрема, ст, 2 передбачено, що дозвільний центр - створений в установленому Законом України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» порядку орган, в якому представники місцевих дозвільних органів та державний адміністратор діють за принципом організаційної єдності щодо видачі документів дозвільного характеру, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання документів дозвільного характеру.

Відповідно до ст. 5 Порядку зацікавлена особа, яка має намір одержати земельну ділянку в користування або у власність звертається в дозвільний центр до державного адміністратора із заявою на одержання документа дозвільного характеру за формою, встановленою Кабінетом Міністрів України. До заяви на одержання документа дозвільного характеру додаються: - клопотання до Київської міської ради про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою із зазначенням виду використання земельної ділянки.

До клопотання про надання дозволу па розроблення документації із землеустрою додаються: - викопіювання з кадастрового плану міста; - графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування та розмір земельної ділянки, матеріали фотофіксації земельної ділянки та розташованих на ній будівель і споруд, актуалізований топоплан зйомки території М 1:500 з нанесенням меж ділянки; - письмова згода землекористувача, засвідчена нотаріально (у разі наявності землекористувача), а також документи, що посвідчують правонаступництво землекористувача (якщо таке було); - документи щодо правового статусу будівель та споруд, якщо такі розташовані на земельній ділянці.

Державний адміністратор дозвільного центру у день реєстрації заяви на одержання документа дозвільного характеру або протягом наступного робочого дня передає заяву з доданими до неї документами до секретаріату Київської міської ради. У разі невідповідності заяви та клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою та складу доданих до них документів вимогам цього Порядку заява та клопотання не приймаються.

У випадку надходження до Головного управління земельних ресурсів клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою з доданими документами, які не дають можливості розглядати клопотання по суті (недостатньо відомостей щодо правового статусу майна, розташованого на земельній ділянці, подані графічні матеріали не відповідають вимогам пункту З цієї статті, об'єкт, що планується розміщувати на земельній ділянці, не відповідає містобудівній документації), вони повертаються зацікавленій особі через державного адміністратора дозвільного центру на доопрацювання Головним управлінням земельних ресурсів.

Секретаріат Київської міської ради разом з дорученням (резолюцією) Київського міського голови або заступника міського голови - секретаря Київради у день надходження заяви на одержання документів дозвільного характеру або протягом наступного робочого дня надсилає її разом з клопотанням про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою до Головного управління земельних ресурсів.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_3 звернувся безпосередньо до Київської міської ради із клопотанням про надання дозволу на зміну цільового призначення земельної ділянки, а не через Дозвільний центр, як того вимагає Порядок.

Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) за дорученням заступника міського голови - секретаря Київради від 28.12.2011р. № 29/233-К-22640 розглянуто звернення ОСОБА_3 стосовно зміни цільового призначення шляхом відведення для громадської забудови (комерційна діяльність) на АДРЕСА_1.

Листом Головного управління земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) від 25.01.2012р. № 03-345/1812 було повідомлено про те, що відповідно до рішення Київської міської ради від 15.07.2004р. № 457/1867 «Про врегулювання процедури передачі в користування земельних ділянок в м. Києві»та враховуючи вимоги ст. 7 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», особа зацікавлена в одержанні земельної ділянки, звертається із клопотанням та заявою встановленої норми та доданими до них відповідними документами до Київського міського дозвільного центру, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Головне управління земельних ресурсів діє на підставі Положення, затвердженого рішенням Київської міської ради від 19.12.2002р. № 182/342 «Про затвердження Положення про Головне управління земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації)» та відповідно до п. 3.12. готує та подає в установленому порядку проекти рішень Київської міської ради, а також подає свої висновки, зокрема, з питань: передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб. Крім того відповідно до п. 3.7. виконує делеговані йому Київською міською радою та виконавчим органом Київради (Київською міською державною адміністрацією) повноваження.

Указом Президента України від 22.07.1998р. № 810/98 «Про заходи щодо впровадження Концепції адміністративної реформи в Україні»визначено, що делеговані функції, повноваження функції, повноваження (права і обов'язки), що їх набуває певний суб'єкт (орган чи посадова особа) шляхом передачі йому для виконання від іншого суб'єкта за власним рішенням останнього або на підставі норми закону.

«Делегування»означає, як правило, передачу функцій, повноважень на певний час із збереженням у делегуючого суб'єкта права повернути їх до власного виконання. Водночас делегуючий суб'єкт набуває право контролю за станом і наслідками виконання делегованих функцій, повноважень; він може також фінансувати із власних коштів їх здійснення, передавати у користування необхідні для цього майнові об'єкти.

Відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»від 21.05.1997 № 280/97-ВР, делеговані повноваження - це повноваження органів виконавчої влади, надані органам місцевого самоврядування законом, а також повноваження органів місцевого самоврядування, які передаються відповідним місцевим державним адміністраціям за рішенням районних, обласних рад.

Таким чином, Київська міська рада делегувала свої повноваження Головному управлінню земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) щодо здійснення управління земельними ресурсами міста, забезпечення проведення в місті земельної реформи, раціонального використання та охорону земель на території міста тощо.

В свою чергу, як встановлено судом, Головним управлінням земельних ресурсів розглянуто заяву ОСОБА_3 та надано відповідь у місячний строк, як це і передбачено Законом України «Про звернення громадян».

Згідно Рекомендації № К (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980р. (надалі - також «Рекомендація № К (80) 2»), під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин (Рекомендація Комітету Міністрів Ради Європи № К (80) 2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнята Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді заступників міністрів).

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень на відповідальність закріпленим ч. З ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративио-дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право, тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності передачі повноважень Головному управлінню земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Отже, під дискреційним повноваженням розуміють таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_3 звернувся з клопотанням щодо зміни цільового призначення земельної ділянки не за належністю, як це передбачено рішенням Київради від 15.07.2004р. № 457/1867 «Про порядок передачі (надання) земельних ділянок в користування або у власність у місті Києві»тому його було повідомлено про необхідність звернутися до Київського міського дозвільного центру.

Відповідно до ст.ст. 9, 20, 116, 118 Земельного кодексу України повноваження щодо розпорядження землями територіальної громади м. Києва, надання земельних ділянок у користування чи власність із земель комунальної власності, зміни цільового призначення земель відповідно до Земельного кодексу України належать Київській міській раді.

Тому задоволення позовної вимоги про зобов'язання Київську міську раду прийняти рішення про надання дозволу на перепогодження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки призведе до порушення виключної, передбаченої законом, компетенції Київської міської ради на власний розсуд розпоряджатися землями територіальної громади м. Києва та змінювати цільове призначення земель за заявою власників земельних ділянок.

Відповідно до частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За таких обставин, Окружний адміністративний суд міста Києва, оцінивши докази, які є у справі, та враховуючи всі наведені обставини, вважає, що позовні вимоги ОСОБА_3 не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163 КАС України суд ,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 відмовити повністю.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя Аблов Є.В.