Справа № 183/4995/17(2-а/183/203/17)
Суддя: Іванов С.М.
Дата ухвалення: 2018-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

10 вересня 2018 рокусправа № 183/4995/17(2-а/183/203/17)

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді (доповідача): Іванова С.М.

суддів: Панченко О.М. Чередниченка В.Є.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 березня 2018 року у справі № 183/4995/17 (2а/183/45/18) за позовом ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції у м. Дніпро лейтенанта поліції Григоренко Антоніни Василівни про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 березня 2018 року адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції у м. Дніпро лейтенанта поліції Григоренко Антоніни Василівни про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення задоволено.

Не погодившись з рішенням суду, Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 29 травня 2018 року апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 березня 2018 року повернуто заявнику з огляду на долучення до апеляційної скарги довіреності, не засвідченої належним чином.

15 червня 2018 року Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції повторно звернулось з апеляційною скаргою.

Ухвалою судді Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 16.07.2018 року апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 березня 2018 року залишено без руху та надано заявнику апеляційної скарги строк для усунення недоліків протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, а саме клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із наведенням інших поважних причин пропуску, якщо такі є. У встановлений судом строк від заявника апеляційної скарги надійшло клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, яке обґрунтоване тим, що з першою апеляційною скаргою відповідач звернувся в межах процесуального строку. При цьому копія оскаржуваного рішення суду першої інстанції була отримана заявником апеляційної скарги лише 07.05.2018 року. Посилаються на приписи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Розглянувши вказане клопотання, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку про відсутність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження з огляду на наступне.

Як зазначив Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у пункті 39 справи "Устименко проти України", принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні розумної можливості представити свою справу за таких умов, які не ставлять його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною. Кожній стороні повинна бути надана можливість знати про зауваження або докази, надані іншою стороною, включаючи апеляційну скаргу, та надати власні зауваження з цього приводу.

У пунктах 46, 47 цього ж Рішення ЄСПЛ вказує на те, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі "Рябих проти Росії". Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі "Пономарьов проти України").

У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» Суд звертав увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов'язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, органи Національної поліції України зокрема, зобов'язані діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у даному випадку - за рахунок позивача у зв'язку з порушенням принципу остаточності судового рішення).

У даному ж випадку, пропуск строку на апеляційне оскарження, при зверненні вдруге до суду апеляційної інстанції, спричинено неналежним оформленням документів на підтвердження повноважень на подання первинної апеляційної скарги, і, як наслідок, її поверненням заявнику, що, втім, в контексті наведених положень міжнародного права, національного законодавства, практики ЄСПЛ не є особливими і непереборними обставинами, які можуть зумовити перегляд остаточного і обов'язкового судового рішення після закінчення строку на його апеляційне оскарження, а відтак, не свідчить про наявність поважних підстав для поновлення цього строку.

Таким чином, неспроможність скаржника належним чином організувати засвідчення повноважень своїх представників у відповідності до встановлених законом правил, є суто суб'єктивною обставиною та не може бути визнана поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження.

Вказана правова позиція викладена і в постанові Верховного Суду від 15.05.2018 року (справа № 804/2979/17).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Отже, наведене вище, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 березня 2018 року у справі № 183/4995/17 (2а/183/45/18).

Керуючись ст. 299 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 березня 2018 року у справі № 183/4995/17 (2а/183/45/18), зазначені Управлінням патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції в поданому клопотанні від 08.08.2018 року.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 березня 2018 року у справі № 183/4995/17 (2а/183/45/18) за позовом ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції у м. Дніпро лейтенанта поліції Григоренко Антоніни Василівни про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання відповідно до ч. 2 ст. 325 КАС України та може бути оскаржена у касаційному порядку в строк, визначений ст. 329 КАС України.

Ухвала підписана складом суду 10 вересня 2018 року.

Головуючий суддя: С.М. Іванов

Суддя: О.М. Панченко

Суддя: В.Є. Чередниченко