Справа № 804/3711/18
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2018-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 липня 2018 року Справа № 804/3711/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіГорбалінського В.В.
за участі секретаря судового засіданняУсенко Д.Ю.
представника позивача представника відповідача ОСОБА_3 Кекуатової Н.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_5 до Дніпропетровської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування наказу, -
22 травня 2018 року ОСОБА_5 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Дніпропетровської митниці ДФС, в якій просить: визнати протиправним та скасувати наказ Дніпропетровської митниці ДФС від 08.05.2018 року № 234-О про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_5.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про те, що у січні 2018 року щодо нього було порушено дисциплінарне провадження, за результатами якого вирішено притягнути головного державного інспектора митного поста «Центральний» Дніпропетровської митниці ДФС ОСОБА_5 до дисциплінарної відповідальності та застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання службових обов'язків. На думку позивача, оскаржуваний наказ є немотивованим, оскільки викладені у ньому причини притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності мають формальний характер.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.05.2018 року відкрито провадження у адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
26 червня 2018 року на адресу суду від Дніпропетровської митниці ДФС надійшов письмовий відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відповідає вимогам чинного законодавства, а дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_5, здійснено відповідно до вимог Закону України «Про державну службу».
13 липня 2018 року до суду від ОСОБА_5 надійшла відповідь на відзив, в якій було підтримано позицію викладену в позовній заяві та зазначено, що відзив відповідача є безпідставним та необґрунтованим з огляду на те, що висновки Дніпропетровської митниці ДФС про наявність підстав для притягнення ОСОБА_5 до дисциплінарної відповідальності не містять конкретних фактів неналежного виконання останнім своїх службових обов'язків.
19 липня 2018 року від Дніпропетровської митниці ДФС до суду надійшли заперечення проти відповіді на відзив, в яких було зазначено, що притягнення ОСОБА_5 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани на підставі наказу Дніпропетровської митниці ДФС № 234-О від 22.03.2018 року здійснено обґрунтовано та правомірно, підстави для скасування зазначеного наказу відсутні, а тому відсутні і підстави для задоволення позовних вимог.
У судовому засіданні, призначеному на 19.07.2018 року, представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити з підстав, зазначених у позовній заяві та відповіді на відзив.
Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, посилаючись на письмовий відзив та на заперечення проти відповіді на відзив, що містяться в матеріалах справи, у зв'язку з чим у задоволенні позовної заяви просив відмовити.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Судом встановлено, що ОСОБА_5 було прийнято на роботу до Дніпропетровської митниці Міндоходів відповідно до наказу від 22.04.2014 року № 179-о «Про прийом на роботу».
Наказом Дніпропетровської митниці ДФС від 05.05.2017 року № 189-о «Про переведення працівника» ОСОБА_5 було переведено на посаду головного державного інспектора митного поста «Центральний».
На підставі наказу Дніпропетровської митниці ДФС від 28.11.2017 року № 264 «Про проведення тематичної перевірки» та відповідно до Порядку організації та проведення внутрішніх перевірок в органах ДФС, на підвідомчих підприємствах, в установах, організаціях, оформлення і реалізації їх результатів, затвердженого наказом ДФС від 07.07.2015 року № 470, відповідно до бази даних митниці проведено перевірку митних оформлень за митними деклараціями від 13.06.2017 року № UA110190/2017/503735 та від 31.10.2017 року № UA110190/2017/508898.
Актом про результати тематичної перевірки від 26.12.2017 року встановлено, що 13.06.2017 року о 12:27 год. ОСОБА_5 було зареєстровано електронну митну декларацію ІМ40ДЕ № UA110190/2017/503735 з товаром «Мило рідке, косметичне, антисептичне: мило антисептичне «Абсолюсейф люкс» пластикова пляшка з дозатором, об'єм 1 л - 50 флаконів; діюча речовина - алкілдиметилбензиламоній хлорид 0.8-1.2%, кокамідопропілбетаїн, кокамідопропіламіна оксид, зволожуючі компоненти, парфумована віддушка і вода дистильована до 100%; мило антисептичне «Абсолюсейф люкс», пластикова пляшка, об'єм 0.5 л - 100 флаконів; діюча речовина - алкілдиметилбензиламоній хлорид 0.8-1.2%, кокамідопропілбетаїн, кокамідопропіламіна оксид, зволожуючі компоненти, парфумована віддушка і вода дистильована до 100%; Не в аерозольній упаковці. Без вмісту етилового спирту. Загально-цивільного, не військового призначення. Виробник: ООО «Химзавод»АЛ-ДЕЗ». Країна виробництва: RU».
У ході аналізу митних оформлень було перевірено повноту опису задекларованих товарів у графі 31 МД на відповідність коду товару зазначеному у графі 33 МД відповідно до наданих до митного контролю та оформлення декларантом документів. За результатами перевірки встановлено, що вказані документи не містять відомостей щодо визначальних характеристик для класифікації товарів, в тому числі паспортів якості на товар «мило рідке «Абсолюсейф люкс», надання яких передбачено п. 3.1.4 договору поставки від 15.09.2015 року № 15/У.
В ході перевірки направлено лист до Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз від 11.12.2017 року № 1130/71/04-50-19-03 з проханням визначити чи можливо за своїм хімічним складом віднести до мила в понятті УКТ ЗЕД товар «Мило рідке, косметичне, антисептичне: мило антисептичне «Абсолюсейф люкс», пластикова пляшка з дозатором, об'єм 1л - 70 флаконів; діюча речовина - алкілдиметилбензиламоній хлорид 0.8-1.2%, кокамідопропілбетаїн, кокамідопропіламіна оксид, зволожуючі компоненти, парфумована від душка і вода дистильована до 100%...».
Згідно відповіді експерта Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз від 13.12.2017 року № 1573/7/94-94-82-17 серед перелічених хімічних речовин у складі імпортованого товару не має тих, які б відносились до мила згідно вимог УКТ ЗЕД, тому мило антисептичне «Абсолюсейф люкс» не можливо класифікувати в товарній під категорії 3401 20 90 00 згідно з УКТ ЗЕД.
Таким чином, під час перевірки було встановлено, що товар «Мило рідке, косметичне, антисептичне: мило антисептичне «Абсолюсейф люкс», пластикова пляшка з дозатором, об'єм 1л - 70 флаконів; діюча речовина - алкілдиметилбензиламоній хлорид 0.8-1.2%, кокамідопропілбетаїн, кокамідопропіламіна оксид, зволожуючі компоненти, парфумована від душка і вода дистильована до 100%...» випущений у вільний обіг за ЕМД від 13.06.2017 року № UA110190/2017/503735, має класифікуватись у товарній під категорії 3401 30 00 00 згідно УКТ ЗЕД. Тому товар класифіковано з порушенням вимог УКТ ЗЕД.
Так, за висновками Акту про результати тематичної перевірки від 26.12.2107 року, посадовою особою ОСОБА_5 не забезпечено додержання п. 1 Розділу ІV НМФУ № 684 в частині обрання форм та обсягів митного контролю достатніх для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні за результатами застосування зазначених у п. 10 Розділу І НМФУ № 684 інструментів з управління ризиками.
Крім того, ОСОБА_5 не забезпечено додержання п. 5 Розділу ІІІ НМФУ № 650 в частині витребування від декларанта або уповноваженої ним особи додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно УКТ ЗЕД, в разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару.
09 січня 2018 року наказом Дніпропетровської митниці ДФС № 1-о «Про відкриття дисциплінарного провадження у відношенні ОСОБА_5.» відносно головного державного інспектора митного поста «Центральний» Дніпропетровської митниці ДФС ОСОБА_5 порушено дисциплінарне провадження.
ОСОБА_5 були подані письмові пояснення до в.о. начальника Дніпропетровської митниці ДФС ОСОБА_7, з приводу правильності класифікації товару: «Мило рідке, косметичне, антисептичне: мило антисептичне «Абсолюсейф люкс»…», який було оформлено за ЕМД ІМ40ДЕ від 13.06.2017 року № UA110190/2017/503735. До письмових пояснень, у якості додатків, було додано лист виробника від 16.05.2017 року та лист-роз'яснення від 16.01.2018 року № б/н.
Так, ОСОБА_8 було пояснено, що декларантом разом з ЕМД були надані наступні документи: пакувальний лист, рахунок-фактура, рахунок-проформа, автотранспортна накладна, банківський платіжний документ, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу стороною якого є виробник товарів, доповнення та специфікації до зовнішньоекономічного договору (контракту) купівлі-продажу, копію митної декларації країни відправлення.
За ЕМД № UA110190/2017/503735 від 13.06.2017 року автоматизованою системою аналізу та управління ризиками було згенеровано наступні форми митного контролю:
107-3 Контролю правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД. Товар № 1. Можливо, неправильна класифікація товару. РЕГІОНАЛЬНИЙ ПРОФІЛЬ РИЗИКУ! Здійснити обов'язкове направлення запиту до спеціалізованого підрозділу. Здійснити перевірку відповідності опису товару характеристикам, що є визначальними для класифікації. Звертати увагу на хімічний склад, діючу речовину, призначення тощо. Існує ризик класифікації товару у межах позиції 3808 згідно УКТ ЗЕД зі ставкою мита 6,5% або інших позиціях з більшою ставкою мита. У разі необхідності здійснити відбір зразків/проб для лабораторних досліджень.
108-3 Витребування документів, які підтверджують коди товарів згідно УКТ ЗЕД. Товар № 1. Можливо, неправильна класифікація товару. РЕГІОНАЛЬНИЙ ПРОФІЛЬ РИЗИКУ! Здійснити обов'язкове направлення запиту до спеціалізованого підрозділу. Здійснити перевірку відповідності опису товару характеристикам, що є визначальними для класифікації. Звертати увагу на хімічний склад, діючу речовину, призначення тощо. Існує ризик класифікації товару у межах позиції 3808 згідно УКТ ЗЕД зі ставкою мита 6,5% або інших позиціях з більшою ставкою мита. У разі необхідності здійснити відбір зразків/проб для лабораторних досліджень.
З метою відпрацювання форм митного контролю згенерованих АСАУР ОСОБА_5 було направлено запит до спеціалізованого підрозділу по товару № 1, про що наявна відмітка в переліку митних процедур АСМО Інспектор.
В листі виробника від 16.05.2017 року № б/н щодо характеристик та хімічного складу вказаного товару зазначено, що у виробництві мила «Абсолюсейф люкс» були застосовані аніонні органічні ПАР несинтетичного походження. Також декларантом додаткового було надано лист-роз'яснення щодо хімічного складу, у якому виробником зазначено, що у склад даного товару входить аніонні органічні ПАР несинтетичного походження не менше 52%.
Так, ОСОБА_5 було зазначено, що опис товару та його віднесення до підкатегорії 340120900 УКТ ЗЕД було підтверджено листом виробника, у зв'язку з чим, висновки, викладені в Акті тематичної перевірки, не відповідають положенням ст. 8, 69, 257, 320 МКУ, п. 4 Розділу ІІІ Наказ МФУ від 30.02.2012 року № 650, Постанови КМУ від 30.12.2015 року № 1147 та порушують ст. 19 Конституції України, ст. 8 ЗУ «Про державну службу».
Крім того, ОСОБА_5 в своїх письмових поясненнях було зазначено, що проведена, під час тематичної перевірки, експертиза не є належним процесуальним документом та не може бути врахована з огляду на те, що робочою групою не були надані експерту необхідні матеріали для проведення належного дослідження, а саме: проби товару, копії супровідних документів та технічної документації.
05 квітня 2018 року Дніпропетровська митниця ДФС звернулась до начальника Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС Климентьєва А.В. з листом № 233/71/04-50-19-03, в якому просила надати інформацію стосовно хімічного складу товару «Мило рідке, косметичне, антисептичне: мило антисептичне «Абсолюсейф люкс» пластикова пляшка з дозатором, об'єм 1 л - 50 флаконів; діюча речовина - алкілдиметилбензиламоній хлорид 0.8-1.2%, кокамідопропілбетаїн, кокамідопропіламіна оксид, зволожуючі компоненти, парфумована віддушка і вода дистильована до 100%; мило антисептичне «Абсолюсейф люкс», пластикова пляшка, об'єм 0.5 л - 100 флаконів; діюча речовина - алкілдиметилбензиламоній хлорид 0.8-1.2%, кокамідопропілбетаїн, кокамідопропіламіна оксид, зволожуючі компоненти, парфумована віддушка і вода дистильована до 100%; Не в аерозольній упаковці. Без вмісту етилового спирту. Загально-цивільного, не військового призначення. Виробник: ООО «Химзавод»АЛ-ДЕЗ». Країна виробництва: RU» та чи можливо вказаний товар віднести до мила в розумінні УКТ ЗЕД, з урахуванням уточненого відсоткового відношення складників згідно листів виробника від 16.01.2018 року та від 23.03.2018 року.
Листом № 0378/7/94-94-82-17 від 10.04.2018 року Дніпропетровським відділом з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС було повідомлено, що «Мило рідке, косметичне, антисептичне: мило антисептичне «Абсолюсейф люкс» згідно відомостей у листі ООО «Химзавод «АЛ-ДЕЗ» від 23.03.2018 року відповідає примітці (І) до товарної позиції 3401 «Мило є лужною сіллю (неорганічною чи органічною), яка утворюється з жирної кислоти або суміші жирних кислот з вмістом не менше восьми атомів вуглецю».
Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Дніпропетровської митниці ДФС було складено висновок про наявність у діях головного державного інспектора митного поста «Центральний» Дніпропетровської митниці ДФС ОСОБА_5 дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.
03 травня 2018 року головою Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Дніпропетровської митниці ДФС було складено подання за результатами розгляду дисциплінарної справи головного державного інспектора митного поста «Центральний» Дніпропетровської митниці ДФС ОСОБА_5, відповідно до якого, на підставі складеного Висновку та матеріалів дисциплінарної справи було вирішено рекомендувати застосувати до ОСОБА_5 дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани за неналежне виконання своїх посадових обов'язків відповідно до ст. ст. 65, 66 Закону України «Про державну службу».
08 травня 2018 року в.о. начальника Дніпропетровської митниці ДФС ОСОБА_9 прийнято наказ № 234-О «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким за неналежне виконання посадових обов'язків оголошено догану ОСОБА_5, головному державному інспектору митного поста «Центральний» Дніпропетровської митниці ДФС на підставі п. 5 ч. 2 ст. 65, п. 2 ч. 1 ст. 66, ст. 77 Закону України від 10.12.2015 року № 889-VIII «Про державну службу».
Вважаючи, на підставі викладеного, свої права та охоронювані законом інтереси порушеними, ОСОБА_5 звернувся з даною позовною заявою до суду.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 року №889-VIII. Згідно з ч. 2 ст. 5 цього Закону, відносини, що виникають у зв'язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну службу», державний службовець зобов'язаний, зокрема, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов'язки.
Згідно ч. 1 ст. 64 Закону України «Про державну службу», за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону України «Про державну службу», підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Згідно п. 5 ч. 2 цієї ж статті, дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
За правилами ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу», до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (ч. 3 ст. 66 Закону України «Про державну службу»).
Відповідно до частин 1, 9-11 ст. 69 Закону України «Про державну службу», для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.
Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення.
Суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов'язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Згідно частин 1, 3, 9 ст. 71 Закону України «Про державну службу», з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування.
Тривалість службового розслідування не може перевищувати один місяць. За потреби зазначений строк може бути продовжений суб'єктом призначення, але не більш як до двох місяців.
За результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до частин 1, 3 ст. 73 Закону України «Про державну службу», з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення.
За змістом ч. 1 ст. 74 Закону України «Про державну службу», дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом'якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 77 Закону України «Про державну службу», рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб'єкта призначення.
У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Аналіз вищенаведених норм дозволяє зробити висновок, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб'єктом призначення до працівника, який вчинив дисциплінарний проступок.
При цьому, для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв'язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених Законом України «Про державну службу» та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов'язків.
З приводу твердження відповідача, що ОСОБА_5 не здійснено в повному обсязі заходів щодо встановлення характеристик товару. а саме - не було залучено спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи, у зв'язку із наявністю розбіжностей в зазначенні різних кодів згідно УКТ ЗЕД суд зазначає наступне.
Дійсно, відповідно до п. 9 розділу ІІІ Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого Наказом МФУ від 30.05.2012 № 650, встановлено, що якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).
Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі:
виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації;
виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.
Водночас, з наданих суду пояснень представниками позивача та відповідача, наданих суду документів, в тому числі і на підставі яких ОСОБА_5 приймав відповідне рішення про розмитнення товару, судом не вбачається у зв'язку з чим у нього повинні були виникнути сумніви у правильності класифікації товарів.
Суд вважає, що посилання відповідача на ту обставину, що під час проведення заходів щодо контролю правильності класифікації товарів та встановлення характеристик товару повинен був застосований індикатор ризику «Код товару у графі 33 МД відрізняється від коду товару зазначеного у товаросупровідних та комерційних документах», є недоречним.
Так, дійсно в графі 33 ЕМД від 13.06.17 № UA110190/2017/503735 було класифіковано товар за № 2 в підкатегорії 3401 20 90 0 згідно УКТ ЗЕД.
Проте, в митній декларації країни експортера від 07.06.2017 року цей товар віднесено до підкатегорії 3401 11 00 01, але не згідно Українського класифікатора товарів зовнішньо-економічної діяльності, яке це зазначено відповідачем, а згідно Товарної номенклатури зовнішньоекономічної діяльності митного союзу. Таким чином, суд доходить висновку, що вказана розбіжність не може свідчити про неправильне декларування товару та бути підставою для сумніву. Співставлення підкатегорій відповідних товарів згідно УКТ ЗЕД та ТН ЗЕД МС, суд дійшов висновку про їх ідентичність.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що відповідачем при прийнятті оскаржуваного наказу про притягнення ОСОБА_5 до дисциплінарної відповідальності не було враховано приписи ч. 1 ст. 74 Закону України «Про державну службу», оскільки порушення яке було інкриміновано позивачу спростовано експертним висновком від 10.04.2018 року № 378/7/94-94-82-17.
Таким чином, суд звертає увагу, що, приймаючи спірний наказ, відповідач не дослідив чи є вчинені позивачем дії дисциплінарним проступком, оскільки підставою для застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння, яке визнається дисциплінарним проступком. Вказане відповідає приписам ч. 2 ст. 74 Закону України «Про державну службу», згідно якої дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.
До того ж, згідно позиції Європейського суду з прав людини, яку він висловив у п.53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України», суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумними сумнівом». На думку суду, жодних вагомих, чітких та узгоджених доказів, які б вказували на правомірність та обґрунтованість спірного наказу відповідач не навів, натомість такий прийнято лише з формальних підстав. Зазначене не спростовано відповідачем в процесі розгляду та вирішення даної справи.
З урахуванням встановлених обставин та вищевказаних норм Закону, суд вважає, що відповідачем не доведено суду належними, допустимими та достатніми доказами факт невиконання або неналежного виконання позивачем посадових обов'язків, як об'єктивної сторони дисциплінарного проступку. Вказане свідчить про безпідставне притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.
В силу вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.
Згідно ч. 2 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що підлягають задоволенню.
Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України).
Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Таким чином, сплачений позивачем судовий збір у розмірі 704,80 грн., що підтверджується квитанцією № 2104403 від 18.05.2018 року, підлягає стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань.
Керуючись статтями 73, 77, 139, 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним і скасувати наказ Дніпропетровської митниці ДФС від 08.05.2018 року № 234-О про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_5.
Стягнути на користь ОСОБА_5 за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень Дніпропетровської митниці ДФС судові витрати у розмірі 704,80 грн.
Відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, проте, відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
Повний текст рішення суду складений 24 липня 2018 року.
Суддя В.В. Горбалінський