Справа № 2240/2978/18
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2018-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 2240/2978/18
УХВАЛА

10 вересня 2018 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Гнап Д.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Реєстраційної служби Хмельницького міськрайонного управління юстиції у Хмельницькій області про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Реєстраційної служби Хмельницького міськрайонного управління юстиції у Хмельницькій області, в якому просить:

- скасувати рішення Реєстраційної служби Хмельницького міськрайонного управління юстиції у Хмельницькій області про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 12463021 від 16.04.2014 на 15/150 частки квартири АДРЕСА_1 на ОСОБА_2;

- зобов'язати Реєстраційну службу Хмельницького міськрайонного управління юстиції у Хмельницькій області прийняти рішення про державну реєстрацію прав на 19/150 частки квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_1;

- стягнути з Реєстраційної служби Хмельницького міськрайонного управління юстиції Хмельницької області 280000,00 грн на користь ОСОБА_1 за заподіяну йому моральну шкоду.

Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Так, частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З аналізу наведених норм слідує, що перебіг строку звернення до суду починається з дня, коли виникли підстави для такого звернення.

Позивач оскаржує рішення Реєстраційної служби Хмельницького міськрайонного управління юстиції Хмельницької області про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 12463021 від 16.04.2014.

Всупереч зазначеному, позивач звернувся до суду з даним позовом 06.09.2018, тобто з пропущенням строку звернення до суду.

Відповідно до частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

У позовній заяві позивач просить поновити строк позовної давності та взяти до уваги постанову Верховного Суду по справі №2/2218/7166/11 від 03.08.2018. Проте, у позовній заяві не вказано дати, коли позивач дізнався про наявність оскарженого рішення, а також яким чином вказана постанова Верховного Суду підтверджує наявність обставин, які були об'єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення позивача та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду з цим позовом.

Суд вважає за необхідне підкреслити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Згідно з частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Тому наявні правові підстави для надання позивачу строку для подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з зазначенням підстав для поновлення строку та доказів на їх підтвердження.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 4 статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

У позовній заяві позивачем зазначено ОСОБА_3 в інтересах підопічного ОСОБА_2, як третю особу.

Однак, позивачем, в порушення вищенаведених норм Кодексу адміністративного судочинства України, не зазначено на стороні позивача або відповідача він бажає залучити дану особу. Крім того, не конкретизовано, яким чином рішення у справі може вплинути на її права, свободи, інтереси або обов'язки, а також не зазначено на яких підставах дану третю особу належить залучити до участі у справі.

Частинами 4, 5 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно з пунктом 5.27 Національного стандарту України Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 №55, відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 23.

Всупереч зазначеного, до позовної заяви додані не засвідчені належним чином копії письмових доказів, а також позивач не зазначив інформацію щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з пунктом 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

У позовній заяві не зазначено: ідентифікаційного коду відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційного номеру облікової картки платника податків позивача за його наявності або номеру і серії паспорта, номерів засобів зв'язку учасників справи, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти учасників справи.

Пунктом 11 частини 5 статті 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, в адміністративному позові зазначену вимогу не дотримано.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Перелічені недоліки повинні бути усунені позивачем протягом п'яти днів з моменту отримання копії вказаної ухвали шляхом подання:

1) заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з зазначення підстав для поновлення строку та доказів на їх підтвердження;

2) позовної заяви із зазначенням:

- ідентифікаційного коду відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

- реєстраційного номеру облікової картки платника податків позивача за його наявності або номеру і серії паспорта;

- номерів засобів зв'язку учасників справи, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти учасників справи, якщо такі відомі позивачу;

- власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- на стороні позивача або відповідача позивач бажає залучити третю особу - ОСОБА_3 в інтересах підопічного ОСОБА_2, а також конкретизувати, на яких підставах дану третю особу належить залучити до участі у справі, та яким чином рішення у справі може вплинути на її права, свободи, інтереси або обов'язки;

- осіб, в яких наявні оригінали письмових доказів, копії яких додано до заяви.

3) копії доданих до позовної заяви документів, засвідчених належним чином відповідно до вимог статті 94 КАС України у кількості учасників справи та для суду.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяД.Д. Гнап