Справа № 1740/2332/18
Суддя: Дорошенко Н.О.
Дата ухвалення: 2018-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 вересня 2018 року

м. Рівне

№1740/2332/18

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дорошенко Н.О., після отримання позовної заяви у адміністративній справі за позовом

Рівненське обласне виробниче комунальне підприємство водопровідно-каналізаційного господарства "Рівнеоблводоканал"

до Міністерства фінансів України

про зобов'язання вчинення певних дій,-

В С Т А Н О В И В:

Рівненське обласне виробниче комунальне підприємство водопровідно-каналізаційного господарства "Рівнеоблводоканал" звернулось до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Міністерства фінансів України про зобов'язання вчинення певних дій.

Згідно з п.3 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі – Закон №3674-VI), з подальшими змінами та доповненнями.

Згідно зі статтею 2 Закону №3674-VI платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом позовної заяви позивач просить суд зобов'язати Міністерство фінансів України прийняти рішення про перерахування РОВКП ВКГ "Рівнеоблводоканал" субвенції на погашення різниці в тарифах відповідно до: Договору №3 про організацію взаєморозрахунків від 24.07.2017 на суму 4941356,79 грн.; Договору №4 про організацію взаєморозрахунків від 11.09.2017 на суму 2781636,32 грн.; Договору №5 про організацію взаєморозрахунків від 12.10.2017 на суму 4299169,51 грн.; Договору №6 про організацію взаєморозрахунків від 14.12.2017 на суму 2696498,75 грн.

Отже позовна заява містить позовну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб’єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2018 становить 1762,00 грн.

Таким чином, за подання вказаної позовної заяви позивач повинен був сплатити судовий збір в сумі 1762,00 грн., що становить 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб.

Всупереч викладеному, позивачем до позовної заяви не додано документа про сплату судового збору.

Разом з тим, до позовної заяви позивач долучив заяву про відстрочення сплати судових витрат, яке обґрунтоване тим, що заборгованість з різниці в тарифах по РОВКП ВКГ "Рівнеоблводоканал" станом на 01.01.2015 складає 121896339,75 грн., станом на 01.08.2015 складає 123600092,70 грн. Позивач вказує, що підприємством щорічно укладаються договори про організацію взаєморозрахунків, за якими воно отримує кошти за рахунок субвенції, однак договори №3 та №4 про організацію взаєморозрахунків станом на день подання заяви не виконані, а тому підприємство має борг перед державою зі сплати ПДВ.

Таким чином, позивач вважає, що з метою недопущення погіршення стану водопостачання слід відстрочити сплату судових витрат за подання адміністративного позову до Міністерства Фінансів України про зобов'язання вчинити певні дії - до моменту винесення рішення у даній справі.

Оцінюючи обґрунтованість поданої позивачем заяви, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1, 2 ст.8 Закону №3674-VI, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Частиною 1 статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відтак, підставою для відстрочення сплати судового збору до моменту винесення рішення у даній справі, зокрема, є майновий стан сторони, визначення якого є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується його рівень.

При цьому, клопотання про відстрочення сплати судового збору може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч.1 ст.77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, на підтвердження обставин, якими позивач обґрунтовує клопотання про відстрочення сплати судового збору позивачем надано довідку про розмір заборгованості за договорами, укладеними упродовж 2017 року, які не профінансовано з Державного Бюджету.

Проте, надана позивачем довідка про розмір заборгованості не підтверджує неналежного майнового стану позивача, який унеможливлює сплату судового збору в сумі 1762,00 грн.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією з засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Задоволення заяви позивача про відстрочення сплати судових витрат за подання адміністративного позову з неналежних підстав або з підстав, що не підтвердженні відповідними доказами, поставить позивача у привілейоване становище перед іншими учасниками судового процесу, що, на переконання суду, з урахуванням приписів статті 129 Конституції України, є неприпустимим.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви позивача про відстрочення сплати судових витрат за подання адміністративного позову.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім’я (прізвище, ім’я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв’язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Проте, в поданій позивачем позовній заяві не вказано: повного найменування та ідентифікаційного коду юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, яких позивач визначив третіми особами, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Окрім того, згідно з п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Судом встановлено, що позивач не зазначив відомостей щодо наявності у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу, копію якого додано до заяви.

Згідно з ч. 2 ст. 161 КАС України суб’єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов’язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Судом встановлено, що позивач не додав до позовної заяви докази надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Окрім цього, відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Частиною 2 ст. 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За змістом позовних вимог позивач просить суд зобов'язати відповідача прийняти рішення про перерахування РОВКП ВКГ "Рівневодоканал" субвенції на погашення різниці в тарифах відповідно до договорів №3 від 24.07.2017; №4 від 11.09.2017; №5 від 12.10.2017; №6 від 14.12.2017.

При цьому, позивач в позовній заяві не зазначив дати, коли він дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За наведених обставин судом встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.

Позивачу недоліки позовної заяви слід усунути у спосіб подання до суду: доказів неналежного майнового стану позивача, який унеможливлює сплату судового збору або ж документа про сплату судового збору в сумі 1762,00 грн.; належним чином оформленої позовної заяви відповідно до вимог ч. 5 ст. 160 КАС України; докази надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів; відомості щодо дотримання строків звернення до суду.

Судовий збір слід перераховувати за наступними реквізитами: р/р 4031; одержувач: УК у м. Рівному/ м. Рівне/22030101; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код ЄДРПОУ одержувача: 38012714; МФО: 899998..

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Дорошенко Н.О.