Справа № 705/7646/16-а
Суддя: Мазуренко Ю. В.
Дата ухвалення: 2018-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №705/7646/16-а
2-а/705/138/18
У Х В А Л А

07 вересня 2018 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Мазуренко Ю.В.

при секретарі Романовій О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. за адміністративним позовом ОСОБА_1 до т.в.о. начальника Уманського відділу поліції ОСОБА_2 про зобовязання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області знаходиться справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до т.в.о. начальника Уманського відділу поліції ОСОБА_3 про зобовязання вчинити певні дії.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.12.2016 року дану адміністративну справу визначено до розгляду судді Ребрини К.Г.

Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Ребрини К.Г. від 21.12.2016 року було залишено без руху адміністративний позов ОСОБА_1 та надано строк для усунення недоліків

30.01.2017 р. ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Ребрини К.Г. було визнано неподаним та повернуто адміністративний позов ОСОБА_1 до т.в.о. начальника Уманського відділу поліції ОСОБА_3 про зобовязання вчинити певні дії.

10.05.2017 р. ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду було скасовано ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21.12.2016 р. та від 30.01.2017 р., а справу було направлено на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Ребрини К.Г. від 06.06.2017 р. було відкрито провадження у справі.

07.07.2017 р. ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області було задоволено заяву ОСОБА_1 про відвід головуючої по справі судді Ребрини К.Г.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.07.2017 року справу було передано для розгляду судді Уманського міськрайонного суду Мазуренко Ю.В.

Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. від 24.07.2017 р. справу було прийнято до провадження судді.

05.02.2018 р. ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до т.в.о. начальника Уманського ВП ГУНП Черкаської області ОСОБА_2 про зобовязання вчинити певні дії було передано за підсудністю до Черкаського окружного адміністративного суду.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду Паламар П.Г. від 13.04.2018 р. адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до т.в.о. начальника Уманського ВП ГУНП Черкаської області ОСОБА_2 про зобовязання вчинити певні дії було передано на розгляд Уманського міськрайонного суду Черкаської області.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 10.05.2018 року справу було передано для розгляду судді Уманського міськрайонного суду Мазуренко Ю.В.

Ухвалою судді від 11.05.2018 року справу було прийнято до провадження судді Мазуренко Ю.В.

07.09.2018 року позивачем ОСОБА_1 через канцелярію суду за вх.. № 22800, було подано заяву про відвід судді Мазуренко Ю.В.. Зі змісту заяви вбачається, що підставою для відводу судді є те, що «…Організація судового процесу викликає у мене сумніви і недовіру до дій судді Мазуренко Ю.В….».

В судове засідання позивач ОСОБА_1, будучи належним чином повідомлений про дату, місце і час проведення судового засідання, - в судове засідання не зявився. При цьому, на адресу суду 18.05.2018р. за вх.. № 12684 він подав заяву, в якій просив розгляд справи проводити у його відсутність.

Представник відповідача, будучи належним чином повідомлений про дату, місце і час проведення судового засідання, - в судове засідання не з'явився і не повідомив суд про причини своєї неявки.

Суд, розглянувши заяву про відвід судді Мазуренко Ю.В. та вивчивши матеріали адміністративної справи, прийшов до наступного висновку.

Статями 126, 129 Конституції України гарантується, що судді, при здійсненні правосуддя є незалежні і підкоряються тільки закону, вплив на них у будь-який спосіб забороняється.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або обєктивності судді.

З системного аналізу підстав, які наведені у ст.36-37 КАС України вбачається, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості. Водночас, для того, щоб ці обставини лягли в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", встановлено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України

Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону (ч.1 ст.7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Згідно п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка підлягає застосуванню відповідно до статті 9 Конституції України, ст.ст. 2, 8 ЦПК України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" - закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом. При цьому, наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких у сторін не виникало б будь-яких сумнівів у безсторонності судді та всього складу суду при розгляді даного позову.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Також, необхідно зазначити, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв'язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов'язані з прийняттям суддями рішень у інших справах, у т.ч. подібних.

Згідно п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень відносно сторін у судовому розгляді, судді повинні бути безсторонніми, а саме: вільними від будь-яких зв'язків, прихильності чи упередження, що впливає - або може сприйматися як таке, що впливає - на здатність судді приймати незалежні рішення. В цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: ніхто не може бути суддею у власній справі. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони в будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін по конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. І суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Відповідно до п. 1.1. Бангалорських принципів поведінки судді, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

Питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість (ч.3 ст.40 КАС України). Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст.31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід (ч.4 ст.40 КАС України).

Отже, на підставі вищенаведеного, вважаю, що підстав, передбачених ст.36 та ст.37 КАС України для відводу судді Шульженком Л.О. не надано. За таких обставин, суд вважає заяву про відвід судді Мазуренко Ю.В. необґрунтованою.

Згідно з пунктом 8 частини 2 статті 236 Кодексу адміністративного судочинства України суд має право зупинити провадження у справі в разі надходження заяви про відвід до вирішення питання про відвід.

Слід зазначити, що на даний час в Уманському міськрайонному суді Черкаської області склалася критична кадрова ситуація (із 14 суддів фактично працює 4 суддів), що призводить до значної перезавантаженості працюючих суддів.

Керуючись статтями 39, 40, 59, 236, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Вважати заявлений позивачем ОСОБА_1 відвід судді Мазуренко Ю.В. - необґрунтованим.

Зупинити провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до т.в.о. начальника Уманського відділу поліції ОСОБА_2 про зобовязання вчинити певні діїдо вирішення питання про відвід судді.

Заяву про відвід судді Мазуренко Ю.В. в адміністративній справі №705/7646/16-а ( 2а/705/138/18) в порядку, визначеному частиною 1 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України, передати до канцелярії Уманського міськрайонного суду Черкаської області для визначення судді, який буде вирішувати питання про відвід, у порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Ю.В. Мазуренко