Справа № 804/5381/17
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2017-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 листопада 2017 р. Справа № 804/5381/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Тулянцевої І.В.
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» до Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» до Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.
В судове засідання 15.11.2017 року позивач не з'явився, представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи в письмовому провадженні. Позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити із викладених у позові підстав.
Відповідач - Дніпропетровське управління Офісу великих платників податків ДФС проти задоволення позову заперечував, подав до суду заперечення, які залучені до матеріалів справи та в яких відповідач пояснив, що за результатами камеральної перевірки встановлено порушення вимог пункту 231.6 статті 231 Податкового кодексу України, а саме: порушення граничних термінів реєстрації акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних за період з 01.07.2016 року по 06.03.2017 року. Відповідальність за порушення платниками акцизного податку граничних термінів реєстрації акцизних накладних передбачена пунктом 120-2.1 статті 120-2 Податкового кодексу України, а тому, оскаржуване податкове повідомлення-рішення винесено у відповідності до норм чинного законодавства та у межах наданих відповідачу повноважень.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник відповідача подав до суду клопотання про зупинення провадження у справі у зв'язку з неможливістю бути присутнім у судовому засіданні.
Приймаючи до уваги ту обставину, що відповідачем було надано заперечення на позов, потреба заслухати свідка чи експерта відсутня, а причина відсутності представника відповідача в судовому засіданні судом розцінена як неповажна, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін у відповідності до положень статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України.
З огляду на приписи ст.41, ч.4 ст.122, ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе здійснити судовий розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі доказами, які повно та всебічно висвітлюють обставини спірних правовідносин, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.
Розглянувши подані документи, оцінивши належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо та достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд встановив наступне.
З матеріалів справи вбачається, що 28.04.2017 року головним державним податковим ревізором - інспектором відділу податкового супроводження підприємств гірничої галузі та інших підприємств Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків ДФС Бабак І.А. на підставі п.п.19-1.1.2 п.19-1.1 ст.19, п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20, п.75.1 ст.75, ст.76 Податкового кодексу України Дніпропетровським управлінням Офісу великих платників податків ДФС проведено камеральну перевірку щодо своєчасної реєстрації акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» у періоді з 01.07.2016 року по 06.03.2017 року.
За результатами перевірки складено акт №260/28-10-46-06-05393043 від 28.04.2017 року, згідно з висновками якого встановлені порушення пункту 231.6 статті 231 Податкового кодексу України в частині порушення граничних термінів реєстрації акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних:
до 15 календарних днів із сумою акцизного податку в розмірі 2 093,54 грн.;
від 16 до 30 календарних днів із сумою акцизного податку в розмірі 404 751,18 грн.;
від 31 до 60 календарних днів із сумою акцизного податку в розмірі 2 073,16 грн.
Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість вказаних висновків відповідача і винесених на підставі висновку спірних актів індивідуальної дії на відповідність вимогам частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, проаналізувавши положення законодавчих актів, якими врегульовані спірні правовідносини, суд зауважує на наступному.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Камеральною, у відповідності до пункту 75.2 статті 75 ПК України (в редакції, чинній на момент проведення перевірки), вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
За приписами пункту 76.1 статті 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.
Щодо доводів позивача про строки проведення камеральної перевірки, які обмежені 30 денним терміном з моменту подачі податкової звітності, суд зазначає, що в силу пункту 76.3 статті 76 ПК України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.
При цьому абзацом другим вказаного пункту передбачено, що камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
Судом встановлено, що камеральна перевірка проводилася контролюючим органом в 2017 році, коли діяли нові редакції статей 75, 76 ПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» № 1797-VIII від 21.12.2016 року. Предметом дослідження даної камеральної перевірки були декларації акцизного податку за липень 2016 року - лютий 2017 року, тобто в межах строків, визначених статтею 102 ПК України.
Разом з тим, суд зазначає, що положеннями ПК України у редакції, чинній на час проведення камеральної перевірки, визначено право податкового органу на проведення камеральних перевірок та встановлені строки їх проведення, які були дотриманні податковим органом.
Суд звертає увагу, що в даному випадку, 30-денний термін проведення камеральної перевірки встановлено для податкової декларації та уточнюючого розрахунку. Строки перевірки реєстрації акцизних накладних встановлено статтею 102 ПК України.
Таким чином, суд вважає, що камеральна перевірка позивача податковим органом проведена у відповідності до норм статей 75, 76, 102 ПК України з дотриманням строків її проведення.
Посилання позивача на пункт 2.1 наказу №165 також відхиляється судом, оскільки «Методичні рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця», затверджені наказ Міністерства доходів і зборів України 14 червня 2013 року №165, є актом рекомендованого, роз'яснювального, інформаційного характеру.
Крім того, цей наказ в порушення вимог «Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12 квітня 2005 року №34/5, не пройшов державну реєстрацію в Міністерстві юстиції України, не є нормативним актом, який встановлює права та обов'язки сторін, а відтак його положення не мають обов'язкової сили.
Згідно з підпунктом 212.1.15. пункту 121.1 статті 212 ПК України, платниками акцизного податку є особа, яка реалізує пальне.
Підпунктом 212.3.4 пункту 212.3 статті 212 ПК України встановлено, що особи, які здійснюватимуть реалізацію пального, підлягають обов'язковій реєстрації як платники податку контролюючими органами за місцезнаходженням юридичних осіб, місцем проживання фізичних осіб-підприємців до початку здійснення реалізації пального.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, веде реєстр платників акцизного податку з реалізації пального, в якому міститься інформація про осіб, зареєстрованих платниками акцизного податку.
У відповідності до пункту 231.1 статті 231 ПК України, платник податку при реалізації пального зобов'язаний скласти в електронній формі акцизну накладну за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД реалізованого пального та зареєструвати в Єдиному реєстрі акцизних накладних з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи.
Платник податку зобов'язаний скласти акцизну накладну на обсяги пального, використаного для власного споживання; реалізованого та/або використаного для виробництва непідакцизної продукції на умовах, встановлених статтею 229 цього Кодексу; втраченого як у межах, так і понад встановлені норми втрат; зіпсованого, знищеного, в тому числі внаслідок аварії, пожежі, повені, інших форс-мажорних обставин чи з іншої причини, пов'язаної з природним результатом, а також внаслідок випаровування в процесі виробництва, обробки, переробки, зберігання чи транспортування такого пального.
В силу пункту 231.5. статті 231 ПК України, при реалізації пального особа, яка реалізує пальне, зобов'язана в установлені терміни скласти акцизну накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі акцизних накладних, така реєстрація вважається наданням акцизної накладної отримувачу пального. Акцизні накладні, які не надаються отримувачу пального, та акцизні накладні/розрахунки коригування, складені за операціями з реалізації пального суб'єктам господарювання та фізичним особам, які не є платниками акцизного податку, також підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних.
Згідно з пунктом 231.6. статті 231 ПК України, реєстрація акцизних накладних та/або розрахунків коригування у Єдиному реєстрі акцизних накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.
Підтвердженням особі, що реалізує пальне, про прийняття її акцизної накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру акцизних накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Платник податку має право зареєструвати акцизну накладну та/або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних, в якій загальний обсяг реалізованого пального не перевищує обсяг, обчислений відповідно до пункту 232.3 статті 232 цього Кодексу.
Якщо обсяг, визначений відповідно до пункту 232.3 статті 232 цього Кодексу, є меншим за обсяг пального в акцизній накладній та/або розрахунку коригування, які платник податку повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі акцизних накладних, то платник податку зобов'язаний перерахувати до бюджету суму коштів у розмірі акцизного податку за відповідний обсяг реалізованого пального, самостійно розрахованого за ставками, передбаченими підпунктом 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 цього Кодексу, та зареєструвати заявку на поповнення обсягу залишку пального в системі електронного адміністрування реалізації пального.
Судом встановлено, що позивачем виписано акцизні накладні №457 від 04.10.2016 року, №468 від 06.10.2016 року, №236 від 08.06.2016 року, №616 від 31.10.2016 року, №122 від 18.02.2017 року.
Вказані акцизні накладні зареєстровано в Єдиному реєстрі акцизних накладних 14.11.2016 року (акцизні накладні №457 від 04.10.2016 року, №468 від 06.10.2016 року), 11.07.2016 року (акцизна накладна №236 від 08.06.2016 року), 13.01.2017 року (акцизна накладна №616 від 31.10.2016 року), 06.03.2017 року (акцизна накладна№122 від 18.02.2017 року).
Отже, вказані акцизні накладні зареєстровані з порушенням термінів їх реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних (після 15 календарних днів, за датою їх складання).
Відповідно до пункту 120-2.1 статті 120-1 ПК України, порушення платниками акцизного податку граничних термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних, встановлених статтею 231 цього Кодексу, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі: 2 відсотків від суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 10 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 20 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 30 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 61 до 90 календарних днів; 40 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 91 і більше календарних днів.
Згідно з пунктом 120-2.3 статті 120-2 ПК України, сума акцизного податку для цілей пунктів 120-2.1 і 120-2.2 цієї статті визначається за ставкою, що встановлена на дату реалізації пального, та курсом Національного банку України, що діє на перший день кварталу, в якому здійснюється реалізація пального.
Щодо твердження позивача про те, що акцизна накладна за № 457 від 04.10.2016 року була помилково виписана та зареєстрована в ЄРАН з порушенням терміну реєстрації, суд зауважує, що позивачем на підтвердження даної обставини не було надано жодних доказів. Зокрема, матеріали справи не містять розрахунок коригувань за № 467 від 31.10.2016 року, на який позивач посилається у позові.
Крім того, законодавець передбачає застосування фінансових санкцій за несвоєчасну реєстрацію як акцизних накладних, так і розрахунків коригування до акцизних накладних та не робить виняток для випадків помилкової реєстрації зазначених документів.
З врахуванням наведених норм, суд вважає, що контролюючий орган у відповідності до чинного законодавства правомірно прийняв оскаржувані рішення.
Згідно частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу, а суд згідно статті 86 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.
Частиною 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
З огляду на вищенаведене, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Керуючись статтями 11, 70-72, 86, 94, 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» до Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити у повному обсязі.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Тулянцева