Справа № 826/2545/18
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2018-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

12 вересня 2018 року № 826/2545/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Вєкуа Н.Г., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Укрінжинірбуд"
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України
про скасування постанов про накладення штрафу №040/40-212-10/2399, №041/40-212-10/2400, №042/40-212-10/2401 від 25.03.2016,-
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Укрінжинірбуд" (далі - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач) про визнання незаконними та скасування Постанов Департаменту Державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду № 040/40-212-10/2399, № 041/40-212-10/2400, № 042/40-212-10/2401 від 25.03.2016 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТОВ "Укрінжинірбуд" у розмірах: 124 020,00 грн., 24 804,00 грн., 62 010,00 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що перевірка позивача була проведена із порушенням вимог законодавства, а саме: позивача не було повідомлено про перевірку, а сама перевірка проведена без участі уповноваженої особи ТОВ "Укрінжинірбуд".

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.03.2018 року відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), встановлено відповідачу строк для надання відзиву та витребувано від останнього докази та відповідні матеріали.

У встановлений судом строк від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечує, вказавши, що при проведенні перевірки та складенні за її результатами постанов відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені нормами законодавства. Позивачем жодним чином не спростовано факт наявності виявлених у ході перевірки порушень.

Разом з тим, відповідач просив залишити позовну заяву без розгляду у зв'язку з пропущенням строку звернення до суду.

Розглянувши подані сторонам документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, посадовими особами Департаменту Державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Державної архітектурно- будівельної інспекції України 10.03.2016 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил житлово-будівельного кооперативу «Новобудова» (замовник будівництва) та ТОВ "Укрінжинірбуд" (підрядна організація) на об'єкті будівництва «Будівництво багатоповерхового житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями (секція №5)» по вул. Покришкіна, 8в у м. Вінниці, за результатами якої складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.03.2016 року.

Перевіркою виявлені наступні порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності: - будівельні роботи на об'єкті будівництва фактично були розпочаті за відсутності документа, що надає право на виконання будівельних робіт, що підтверджується протоколом №9 засідання комісії Вінницької міської ради зі спорів в сфері містобудування від 24.09.2016, згідно пункту 12 якого ЖБК «Новобудова» просить надати вихідні дані на самочинно розпочате будівництво багатоповерхового житлового будинку по вул. Покришкіна, 8в секція № 5, таким чином замовником та підрядником порушені вимоги частини першої статті 34 та частини першої статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а також пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466; - будівельні роботи на об'єкті виконуються за відсутності належним чином затвердженої проектної документації та робочої документації, що є порушенням статті 27 Закону України "Про архітектурну діяльність"; - фактичні показники об'єкта будівництва не відповідають вихідним даним - Містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки, виданих Департаментом архітектури, містобудування та кадастру Вінницької міської ради 13.10.2015 за №143, а саме: відповідно до п. 1 МБУ тО граничнодопустима висота будівлі складає 12 поверхів, а фактично забудовно 13 поверхів, що є порушенням статей 9,26,27 Закону Україн « Про архітектурну діяльність»; - на об'єкті відсутні робочі креслення, виконавчі схеми, загальний журнал робіт, журнали спеціальних робіт, що є порушенням вимог пункту 1.17 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва»;- будівельні роботи проводяться з порушенням вимог ДБН, а саме - будівельні роботи виконуються без підтвердження належної якості попередньо виконаних робіт і без складання актів на закриття прихованих робіт, що є порушенням вимог пунктів 9.8 та 9.8.1 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва».

На підставі акту перевірки посадовими особами Держархбудінспекції складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.03.2016 року.

Державна архітектурно-будівельна інспекція України листом від 10.03.2016 року №40-212/10/1733 повідомила позивача, що Інспекцією було проведено вищевказану позапланову перевірку та було надіслано копію акта перевірки від 10.03.2016 року та припис і три протоколи від 10.03.2016 року.

25.03.2016 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України було винесено постанови про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- №040/40-212-10/2399, якою ТОВ "Укрінжинірбуд" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.6 ч.3 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 24804,00 грн.;

- №041/40-212-10/2400, якою ТОВ "Укрінжинірбуд" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.8 ч.3 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 62010,00 грн;

- №042/40-212-10/240, якою ТОВ "Укрінжинірбуд" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.4 ч.3 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 124020,00 грн.

Не погоджуючись із вказаними рішеннями контролюючого органу, ТОВ «Укрінжинірбуд» звернулося до суду з позовом про їх скасування.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

До позовної заяви позивач додав заяву про поновлення строку звернення захисту своїх прав в якій зазначив, що в квітні 2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Укрінжинірбуд" зверталось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконними та скасування Постанов Департаменту Державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду № 040/40-212-10/2399, № 041/40-212-10/2400, № 042/40-212-10/2401 від 25.03.2016 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТОВ "Укрінжинірбуд" у розмірах: 124 020,00 грн., 24 804,00 грн., 62 010,00 грн.

Разом з тим, ухвалою від 24.01.2018 року позовну заяву залишено без розгляду, оскільки позивач двічі, а саме: 18 грудня 2017 року та 17 січня 2018 року не прибув у судові засідання та не повідомив суд про поважність причин такої неявки.

Як пояснює позивач, згідно довіреності від 20.05.2016 року №138 уповноваженим представником ТОВ "Укрінжинірбуд" є ОСОБА_1, яка не прибула в судові засідання через народження дитини та лікування в стаціонарі.

Оскільки згідно з частиною четвертою статті 240 КАС України, особа, позов якої було залишено без розгляду, має право звернутись до адміністративного суду в загальному порядку.

Згідно з частинами першою та другою статті 121 КАС України суд, за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк , встановлений законом , якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Питання про поновлення чи продовження пропущеного строку суд вирішує в порядку письмового провадження чи в судовому засіданні на розсуд суду. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи наведене та наявні докази в додатках до позовної заяви, суд вважає за можливе визнати пропущений строк звернення до суду з поважних причин.

Звертаючись до суду з даним позовом, ТОВ «Укрінжинірбуд» обґрунтувало свої вимоги тим, що відповідач здійснив перевірку за відсутності уповноваженої особи товариства. Крім того, позивач посилався на те, що інформація про порушення, зазначена в акті перевірки від 10 березня 2016 року, не відповідає фактичним обставинам.

Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р.№553 та Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 р. №294.

Статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність".

Відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність" до уповноважених органів містобудування та архітектури, зокрема, належать центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури.

Згідно із пунктами 1, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 р. N 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 вказаного Закону державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок).

Згідно з п. 5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

В пункті 13 Порядку №553 встановлено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Тобто, в даному випадку, відповідач зобов'язаний був провести перевірку лише за обов'язкової участі позивача.

Згідно із пунктом 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Згідно із пунктом 18 Порядку №553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Згідно з пунктом 21 Порядку №553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до пункту 22 Порядку №553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Отже, обов'язковою умовою для правомірності проведеної перевірки є пред'явлення перед початком такої перевірки уповноваженій особі позивача посадовою особою відповідача службового посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки та проведення перевірки у присутності позивача або його представника, а також оформлення результатів перевірки актом на підставі якого у разі виявлення порушень вимог законодавства виноситься припис, протокол та постанова.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, позивач стверджує, що позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва: «Будівництво багатоповерхового житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями (секція № 5)» по вул. Покришкіна, 8в у м. Вінниці була проведена без участі уповноваженої особи від ТОВ "Укрінжинірбуд", оскільки ОСОБА_2 не являється уповноваженою особою ТОВ "Укрінжинірбуд".

Зокрема, позивач надав довідку №262 від 12.02.2018за підписом директора та головного бухгалтера ТОВ "Укрінжинірбуд", згідно якої особа - ОСОБА_2, який зазначений в акті перевірки та протоколах від 10.03.2016, як представник суб'єкта будівництва - керівник проекту не є і не був ніколи до цього часу працівником ТОВ "Укрінжинірбуд", не перебуває і не перебував в будь-яких інших трудових стосунках із вказаним підприємством.

Відповідачем не надано суду жодного доказу, що посадовими особами Інспекції перед початком перевірки було встановлено повноваження ОСОБА_2, який в акті перевірки від 10.03.2016 значиться як представник суб'єкта будівництва та якому було вручено направлення для проведення позапланової перевірки .

Таким чином, судом було встановлено, що вищенаведена позапланова перевірка була проведена за відсутності уповноваженої особи ТОВ "Укрінжинірбуд".

Зазначені обставини у своїй сукупності вказують на те, що перевірку ТОВ «Укрінжинірбуд» було здійснено без дотримання вимог Порядку, у зв'язку з чим встановлені під час її проведення порушення не можуть бути підставою для застосування до позивача штрафу.

Під час розгляду та вирішення даної справи суд також враховує, що встановлені під час перевірки порушення полягали, зокрема, у відсутності підтвердження належної якості попередньо виконаних робіт, актів на закриття прихованих робіт, затвердженої проектної документації та робочої документації; робочих креслень, виконавчих схем, загального журналу, журналу спеціальних робіт. Також відповідач встановив, що будівельні роботи на об'єкті будівництва фактично були розпочаті за відсутності документа, що надає право на виконання будівельних робіт.

За умови проведення перевірки без присутності уповноваженої особи ТОВ «Укрінжинірбуд» посилання відповідача на відсутність таких документів суд вважає необґрунтованими.

ТОВ «Укрінжинірбуд» надало суду копії зазначених документів, а також декларації про початок виконання будівельних робіт, що зареєстрована 23 листопада 2015 року за номером ВН32. Перевірка повноти та достатності наданих позивачем документів не є предметом даного спору, адже під час прийняття оскаржуваних постанов відповідач виходив з того, що такі документи у ТОВ «Укрінжинірбуд» відсутні взагалі.

Водночас, відповідач зазначає, що процедурні порушення під час проведення перевірки не можуть бути підставою для задоволення даного позову. Обґрунтовуючи свій висновок, відповідач посилався на постанову Верховного Суду України від 24 грудня 2010 року у справі № 21-25а10 та ст.

Разом з тим, у постанові Верховного Суду України від 24 грудня 2010 року у справі № 21-25а10 міститься висновок щодо застосування інших норм права, ніж підлягають застосуванню у даній справі. Вказане судове рішення містить висновок щодо застосування ст.ст. 111 та 112 Закону України «Про державну податкову службу в Україні», які не регулюють відносини між позивачем та відповідачем у цій справі.

Крім того, при вирішенні вказаної справи Верховний Суд України виходив з того, що позивач допустив службових осіб контролюючого органу до проведення перевірки згідно з направленнями, надав відповідні документи та дозволив здійснити перевірку.

Натомість, у даному випадку Державна архітектурно-будівельна інспекція України провела перевірку за відсутності уповноваженої особи ТОВ «Укрінжинірбуд», у зв'язку з чим позивач був позбавлений можливості реалізувати своє право на недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки.

Відтак, фактичні обставини даної справи не є подібними до обставин, викладених у постанові Верховного Суду України від 24 грудня 2010 року у справі № 21-25а10.

Таким чином, суд не бере до уваги тверджень відповідача.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Згідно ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Між тим відповідач зазначеного обв'язку не виконав.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 77, 139, 246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрінжинірбуд" (08140, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Білогородка, вул. Тернівська, буд. 2А, ) задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними та скасувати постанови Департаменту Державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду № 040/40-212-10/2399, № 041/40-212-10/2400, № 042/40-212-10/2401 від 25.03.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТОВ «Укрінжинірбуд».

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрінжинірбуд" (08140, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Білогородка, вул. Тернівська, буд. 2А, ) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 5 384,00 грн. (п'ять тисяч триста вісімдесят чотири гривні) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд. 26, ).

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Н.Г. Вєкуа