Справа № 703/1084/18
Суддя: Опалинська О. П.
Дата ухвалення: 2018-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 703/1084/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2018 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Опалинської О.П.

при секретарі судових засідань ОСОБА_1

розглянувши в письмовому провадженні в залі суду в м. Сміла Черкаської області адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 про оскарження дій посадової особи субєкта владних повноважень в звязку з накладенням адміністративного стягнення,-

встановив:

ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3, в якому просить визнати дії такої протиправними та скасувати постанову №35 від 02 квітня 2018 року по справі про адміністративне правопорушення про притягнення його до адміністративної відповідальності у виді 5185 гривень штрафу.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 №35 від 2 квітня 2018 року його піддано адміністративному стягненню у виді 5185 гривень штрафу за вчинення нібито адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП. Відповідно до постанови, така складена в звязку з тим, що він нібито у 2004 році збудував прибудову до квартири АДРЕСА_1, без відповідного дозвільного документа, що дає право на виконання будівельних робіт, про що було зазначено в приписі про усунення порушення від 7 жовтня 2016 року №184, що на момент проведення позапланової перевірки виконання вимог припису встановлено, що вимоги такого не виконані. Вказану постанову вважає незаконною, оскільки припис від 7 жовтня 2016 року №184 він не отримував, а його ксерокопію йому надано лише після винесення вищевказаної постанови, в звязку з чим він не мав можливості його виконати. Крім того, припис від 7 жовтня 2016 року №184 не містить переліку конкретних заходів щодо усунення порушень вимог містобудівного законодавства, обмежується вказівкою про «вимога про усунення ним вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил». Також, ним під час проведення позапланової перевірки було надано дозвіл на виконання будівельних робіт №29 від 10 липня 2004 року, копію рішення виконавчого комітету Смілянської міської ради Черкаської області від 27 травня 2004 року №430 про надання дозволу на реконструкцію квартири для покращення побутових умов, що не враховано головним інспектором під час винесення постанови. Крім того, просив поновити йому строк для оскарження вищевказаної постанови, оскільки таку він отримав 04 квітня 2018 року.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, однак надав до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не зявилася, надіслала до суду відзив на позовну заяву в якому просила в задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що відповідно до направлення для проведення позапланової перевірки від 4 жовтня 2016 року №587 на підставі наказу Держархбудінспекції України від 8 вересня 2015 року №976 головними інспекторами будівельного нагляду ОСОБА_4 та ОСОБА_5 було здійснено позапланову перевірку на обєкті «будівництво добудови до квартири №51 на рівні першого поверху багатоквартирного житлового будинку по вул. Т.Шевченка, 29, в м. Сміла Черкаської області». За результатами проведеної перевірки встановлено, що ОСОБА_2 збудував прибудову до квартири на рівні першого поверху. Під час перевірки ОСОБА_2 надав ксерокопію дозволу на виконання будівельних робіт, в якій не зазначено номер дозволу чи дату його видачі, було вказаного лише рік видання - 2004. В п.1.2 БДН А.3.1-5-96 зазначено, що до початку виконання будівельно-монтажних, в тому числі підготовчих, робіт на обєкті замовник повинен одержати дозвіл на виконання будівельно-монтажних робіт в органах державного архітектурно будівельного контролю у порядку, встановленому ДБН А.3.1-2-93 «Порядок надання дозволу на виконання будівельних робіт», передати підрядній організації будівельний майданчик і оформлені у встановленому порядку документи, необхідні для його повноцінного використання. Положенням про Державний архітектурно-будівельний контроль, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 1993 року (редакція на момент видачі документа) п.12 передбачено, що держархбудінспекція, державні інспекції державного архітектурно-будівельного контролю мають печатки із зображенням Державного герба України і своїм найменуванням. Однак відтиск вказаної печатки на дозволі на виконання будівельних робіт, копію якого надав ОСОБА_2, був відсутній. Пунктом 3.3 ДБН А.3.1-2-93 передбачено, що в разі позитивного рішення орган держархбудконтролю видає забудовнику (замовнику) дозвіл на виконання будівельних робіт по формі згідно з додатком 6. В загальних журналах робіт, на одному примірнику будгенплану та паспорті фасадів ставиться штамп про реєстрацію обєктів в органах держархбудконтролю. В дозволі, що на час перевірки надав позивач відсутні деякі обовязкові пункти вказаного дозволу, зокрема: проектна документація, здійснення технічного та авторського нагляду, основні етапи роботи та термін їх закінчення. Відтак, з вищевказаних норм слід вважати, що копія наданого ОСОБА_2 дозволу, не відповідає вимогам законодавства. Крім того, в документі, який надав під час перевірки позивач як дозвіл на виконання будівельних робіт, зазначено термін дії 02 липня 2005 року. Також, позивачем не було здано в експлуатацію вказану прибудову до квартири відповідно до Поряду прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 вересня 2004 року №1243. Як наслідок зазначена прибудова вважається самочинною, так як збудована без необхідних дозволів та експлуатується, що є порушенням абз.4 ст.25 Закону України «Про основи містобудування». По даному факту 7 жовтня 2016 року був складений акт та протокол про вчинення адміністративного правопорушення, при цьому видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил до 7 жовтня 2017 року. 20 жовтня 2016 року винесено постанову про накладення на ОСОБА_2 штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП. Штраф порушником було сплачено в повному обсязі. Таким чином, слід вважати, що ОСОБА_2 усвідомлюючи свої дії, визнав їх неправомірність, визнав факт вчинення ним адміністративного правопорушення (самочинне будівництво прибудови до житлової квартири) та не звертався до суду щодо оскарження дій посадових осіб Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Черкаській області під час позапланового контрольного заходу у жовтні 2016 року. 21 березня 2018 року управлінням проведено перевірку щодо виконання ОСОБА_2 вимог припису, за результатами якої встановлено, що він вимог такого не виконав, будь-яких дій для узаконення самочинного будівництва чи приведення його у відповідність до містобудівного законодавства не вчинив, в звязку з чим був притягнутий до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.188-42 КУпАП. Твердження позивача щодо неотримання припису №184 від 7 жовтня 2016 року не відповідають дійсності, оскільки примірник припису йому було вручено особисто. В акті перевірки від 07 жовтня 2016 року зазначені вчинені правопорушення позивачем з посиланням на конкретні норми законодавства, які порушив позивач, примірник якого також був вручений особисто ОСОБА_2 Посилання позивачем щодо необізнаності у притягненні його до адміністративної відповідальності є хибним, так як протокол №29 про притягнення до адміністративної відповідальності з повідомленням про дату та час розгляду справи відправлено йому рекомендованим листом та вручено особисто. Вважає, що оскаржувана постанова винесена у відповідності до вимог законодавства в межах компетенції посадових осіб органів держархбудконтролю, в звязку з чим просить у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Згідно ч.3 ст.205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не зявилися в судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно ч.4 ст.229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що особи, які беруть участь у розгляді справи в судове засідання не зявилися, хоча про час, дату та місце такого були повідомлені належним чином, потреба у заслуховуванні свідків та експертів відсутня, відтак суд приходить до висновку про можливість судового розгляду адміністративної справи в порядку письмового провадження без фіксування адміністративного процесу технічними засобами, на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши наведені в адміністративному позові обставини, суд приходить до висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Частиною 1 ст. 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Частиною 2 ст. 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Згідно ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається з постанови головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 №35 від 2 квітня 2018 року, така надіслана ОСОБА_2 поштою: ПАТ «Укрпошта», ВПЗ №2, 002, чек від 03 квітня 2018 року №0076 (а.с.36-на звороті).

Відповідно до конверту 002, яким Управлінням Держархбудінспекції у Черкаській області направлена на адресу ОСОБА_2 вищевказана постанова, така отримана останнім 4 квітня 2018 року (а.с.11).

Як вбачається з адміністративної позовної заяви ОСОБА_2, така подана до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області 16 квітня 2018 року, про що свідчить відтиск штампу суду (а.с.1).

Враховуючи, що ОСОБА_2 отримав оскаржувану постанову 4 квітня 2018 року, а з адміністративною позовною заявою звернувся 16 квітня 2018 року, при цьому 14 та 15 квітня 2018 року були вихідні дні (субота та неділя), відтак суд приходить до обґрунтованого висновку, що позивачем пропущено строк звернення до суду з поважних причин, в звязку з чим йому слід поновити такий для оскарження постанови.

Відповідно до ч.1 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 №35 по справі про адміністративне правопорушення від 2 квітня 2018 року ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5185 гривень, за те що ним, замовником будівництва, у 2004 році збудовано прибудову до квартири АДРЕСА_2, без відповідного дозвільного документа, що дає право на виконання будівельних робіт, про що було зазначено в приписі про усунення порушення від 7 жовтня 2016 року №184.

На момент проведення позапланової перевірки виконання вимог припису встановлено, що вимоги такого не виконано, чим ОСОБА_2 порушив п.п. «а», «б» п.3 ч.3 ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п.3 п.11, п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року №533 (а.с.4).

Відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, дії ОСОБА_2 кваліфікуються за ч.1 ст.188-42 КУпАП, адміністративна відповідальність за якою настає за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п.п. «а», «б» п.3 ч.3 ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обовязкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п.п.3 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №533, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обовязкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Згідно п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №533, Субєкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобовязаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п.п.1 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №533, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно абз.6 п.п.2 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №533, підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

4 жовтня 2016 року начальник Управління держаної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області видав направлення №587 для проведення позапланової перевірки, відповідно до якого, таким направлено головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_4 та головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_5 для здійснення позапланової перевірки на обєкті будівництва добудови до квартири №51 на рівні першого поверху багатоквартирного житлового будинку по вул. Т.Шевченка, 29 в м. Сміла Черкаської області, на підставі наказу (розпорядження) Держархбудінспекції України від 8 вересня 2015 року за №976 та листа виконавчого комітету СМР Черкаської області від 19 серпня 2016 року №400/3. Строк дії направлення з 4 жовтня 2016 року по 10 жовтня 2016 року (а.с.29).

Відповідно до ч.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №533, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Як вбачається з направлення №587 для проведення позапланової перевірки начальника Управління держаної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області від 4 жовтня 2016 року, з таким був ознайомлений ОСОБА_2, про що свідчить виконаний останнім власний підпис та напис «ознайомлений» (а.с.29).

Відповідно до акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 7 жовтня 2016 року, головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_5 та головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_4, у присутності ОСОБА_2, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил громадянином ОСОБА_2 АДРЕСА_3, а саме будівництва добудови до квартири №51 на рівні першого поверху багатоквартирного житлового будинку по вул. Т.Шевченка, 29 в м. Сміла Черкаської області, за результатами якої встановлено, що власником квартири АДРЕСА_4, є ОСОБА_2 згідно договору купівлі продажу ВВС №844083 від 12 травня 2004 року, який збудував у 2004 році прибудову до квартири на рівні першого поверху, приблизним розміром 1,0х3.1 м.кв. Будівництво проводив згідно дозволу на виконання будівельних робіт від 8 липня 2004 року №б/н, виданого інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю України, яке на даний час не здане в експлуатацію та експлуатується. Також, наданий на перевірку ОСОБА_2 дозвіл не має печатки (гербову) та номера, що унеможливлює вважати даний дозвіл дійсним. З вищевказаного можна вважати, що дана прибудова до квартири №51 є самочинно збудованою, що є порушенням: абз.4 ст.25 ЗУ «Про основи містобудування», п.1.6 ДБН А.3.1-5-2009 (п.1.2 ДБН А.3.1-5-96) «Організація будівельного виробництва», п.1.2 СНиП 3.01.01-85 «Організація будівельного виробництва». Зауваження щодо здійснення перевірки відсутні. Копію акта отримав 7 жовтня 2016 року ОСОБА_2, про що свідчить його особистий підпис (а.с.26).

Як вбачається з припису №184 від 7 жовтня 2016 року під час проведення перевірки встановлено, що ОСОБА_2 у 2004 році самочинно збудував прибудову до квартири АДРЕСА_5, без відповідного документа, що дає право на виконання будівельних робіт, а саме, порушено абз. 4 ч. 1 ст. 25 ЗУ «Про основи містобудування, п. 1.6 ДБН А.3.1-5-2009 (п. 1.2 ДБН А 3.1-5-96, п 1.2 СНиП 3.01.01-85) (а.с. 30).

Абзацом 4 ч. 1 ст. 25 вищевказаного Закону передбачена відповідальність за порушення містобудівного законодавства, зокрема, за самовільну зміну архітектурного вигляду споруди в процесі експлуатації.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 ЖК України,виконання наймачем робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребують отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення обєкта в експлуатацію не потребується.

Згідно з ст.152 ЖК України, в редакції станом на 2004 рік, переобладнання і перепланування жилого будинку (квартири), що належить громадянинові на праві приватної власності, провадяться з дозволу виконавчого комітету місцевої ОСОБА_4 народних депутатів.

Рішенням виконавчого комітету Смілянської міської ради №430 від 27 травня 2004 року ОСОБА_2 надано дозвіл на виготовлення проекту реконструкції квартири АДРЕСА_6 (а.с. 12).

За погодженням 8 липня 2004 року начальника інспекції архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_6 та 9 липня 2004 року начальника управління містобудування, архітектури та земельних ресурсів ОСОБА_7, відповідно до рішення міськвиконкому від 27 травня 2004 року №430 та звіту спеціалізованої організації МП «Термінпроект» м. Черкаси, управлінням містобудування, архітектури та земельних ресурсів дозволено перепланування власної квартири для поліпшення побутових умов з влаштуванням балкону розмірами 1,4х3.1м ОСОБА_2 у квартирі №51 по вулиці Жовтнева (після перейменування вулиця ОСОБА_8), 29 в м. Сміла (а.с.10).

Згідно дозволу на виконання будівельних робіт №29 від 10 липня 2004 року інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю України надано ОСОБА_2 дозвіл на виконання будівельних робіт з реконструкції квартири та влаштування балкону для поліпшення житлових умов АДРЕСА_7 (а.с. 9).

Оскільки повноважним органом було надано дозвіл власнику квартири на здійснення виконання будівельних робіт з реконструкції квартири та влаштування балкону для поліпшення житлових умов, відтак, чинним законодавством на той час було визначено, що звернення ОСОБА_2, та реалізація його права можлива за наявністю лише цього дозволу.

В справі «Рисовський проти України» встановлено, що відповідно до принципу належного урядування, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок. Потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Посилання відповідача на відсутність печатки на дозволі на виконання будівельних робіт інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю України, а також наявність розбіжностей між дозволом на виконання будівельних робіт наданим позивачем від 10 липня 2004 року № 29 та дозволом на виконання будівельних робіт без номера та без зазначення дати наданих відповідачем є безпідставними, оскільки такий винесено на підставі рішення виконавчого комітету Смілянської міської ради, яке не скасовано, крім того, дозвіл на виконання будівельних робіт ніким не оспорено, відтак не викликає підстав для сумнівів в законності дії останнього.

Крім того, відповідно до абз. 4 ч. 1 ст. 25 ЗУ «Про основи містобудування», передбачена відповідальність саме за самовільну зміну архітектурного вигляду споруди в процесі експлуатації.

Однак, з матеріалів справи вбачається, що позивачем здійснено будівельні роботи по реконструкції квартири та влаштування балкону відповідно до наданого дозволу.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оскільки предметом оскарження є постанова про притягнення до відповідальності по справі про адміністративне правопорушення, тому суд зобовязаний перевірити законність та обґрунтованість складення постанови та дослідити, чи було дотримано порядок притягнення особи до відповідальності за правопорушення будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, з наданням їй можливості скористатись усіма правами, передбаченими чинним законодавством.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За правилами ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що відповідачем, який є субєктом владних повноважень, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 не надано належних та допустимих доказів, які вказують на те, що постанова №35 по справі про адміністративне правопорушення від 02 квітня 2018 року, прийнята на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений законом, в звязку з чим адміністративний позов ОСОБА_2 підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 9, 244-6, 245, 251, 256, 280, 289, 291 КУпАП, ст.ст. 77, 121, 205, 229, 241-246, 255, 286 КАС України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI, Законом України «Про основи містобудування» від 16 листопада 1992 року №2780-XII, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №533, Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 вересня 2004 року №1243, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року №698, Положенням про Державний архітектурно будівельний контроль, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 25 березня 1993 року №225, ДБН А.1.3-5-96 «Організація будівельного виробництва», ДБН А.3.1-2-93 «Управління, організація і технологія. Порядок надання дозволу на виконання будівельних робіт», -

вирішив:

Позов задовольнити.

Поновити ОСОБА_2 строк звернення до суду з адміністративним позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 про оскарження дій посадової особи субєкта владних повноважень в звязку з накладенням адміністративного стягнення.

Визнати дії посадової особи субєкта владних повноважень інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 щодо накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_2 протиправними.

Скасувати постанову №35 від 2 квітня 2018 року по справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у виді 5185 (пять тисяч сто вісімдесят пять) гривень штрафу.

Рішення може бути оскаржене протягом десяти днів з дня його отримання шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.п.5 п.15 «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Сторони справи:

Позивач ОСОБА_2, адреса: АДРЕСА_8, 20705, РНОКПП НОМЕР_1.

Відповідач головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3, адреса: вул. Небесної Сотні, буд.31/1, м. Черкаси, 18002.

Головуючий О.П.Опалинська