Справа № 9901/763/18
Суддя: Берназюк Я.О.
Дата ухвалення: 2018-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

10 вересня 2018 року

Київ

справа №9901/763/18

адміністративне провадження №П/9901/763/18

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Берназюка Я.О., перевіривши позовну заяву ОСОБА_3 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів та Прокуратури м. Києва про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

03 вересня 2018 року ОСОБА_3 (далі за текстом - позивач) звернулася до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (далі за текстом - КДКП або відповідач) та Прокуратури м. Києва, у якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 18 липня 2018 року № 320дп-18 (далі за текстом - Рішення № 320дп-18) в частині накладення дисциплінарного стягнення на прокурора другого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_3;

визнати протиправним та скасувати наказ прокуратури м. Києва від 31 липня 2018 року № 1717к «Про застосування дисциплінарного стягнення», яким до прокурора другого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_3 застосовано дисциплінарне стягнення у виді заборони на строк шість місяців на переведення до органу прокуратури вищого рівня та на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому обіймає посаду з 18 липня 2018 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 вересня 2018 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів у складі: судді-доповідача Берназюка Я.О., суддів Анцупової Т.О., Бучик А.Ю., Гриціва М.І., Кравчука В.М.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі згідно із статтею 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України), встановлено наступне.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно пункту 9 частини п'ятої статті 160 КАС України у позовній заяві у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень зазначається - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

У порушення вимог пункту 9 частини п'ятої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач не зазначив обґрунтування порушення оскарженим Рішення № 320дп-18 прав, свобод, інтересів позивача.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно із частиною п'ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як убачається з позовної заяви позивач оскаржує рішення КДКП від 18 липня 2018 року, отже строк на його оскарження, з урахуванням правил обчислення процесуального строку, закінчився 19 серпня 2018 року.

Позовну заяву подано 03 вересня 2018 року, тобто з пропуском строку звернення до суду, передбаченого частиною п'ятою статті 122 КАС України. Заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду позивачем не подано.

Суд критично ставиться до твердження позивача, що оскаржуване рішення отримано нею тільки 03 серпня 2018 року, а тому строк звернення з позовом до суду не пропущено, так, як позивачем не надано жодних доказів того, що вона вчиняла будь-які дії щодо отримання оскаржуваного рішення КДКП від 18 липня 2018 року.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Згідно частини другої статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частини п'ятої статті 172 КАС України не допускається об'єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

Частиною четвертою статті 22 КАС України передбачено, що Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Особливості провадження у справах зазначеної вище категорії передбачено статтею 266 КАС України.

Отже, законодавцем встановлено вичерпний перелік суб'єктів владних повноважень, які можуть бути відповідачами у справах, що підсудні Верховному Суду як суду першої інстанції, а саме: Центральна виборча комісія, Верховна Рада України, Президент України, Вища ради правосуддя, Вища кваліфікаційна комісія суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів.

З матеріалів справи вбачається, що позивач зазначає відповідачем 2 - Прокуратуру м. Києва та просить скасувати рішення цього органу від 31 липня 2018 року № 1717к «Про застосування дисциплінарного стягнення», однак, як зазначено вище законодавцем встановлено вичерпний перелік суб'єктів владних повноважень, які можуть бути відповідачами у справах, що підсудні Верховному Суду як суду першої інстанції. Тобто, спори щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності Прокуратури м. Києва не підсудні Верховному Суду як суду першої інстанції.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина друга статті 169 КАС України).

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, встановивши строк протягом якого позивач має усунути вказані судом недоліки, а саме:

1) навести обґрунтування порушення оскаржуваним рішенням відповідача прав, свобод, інтересів позивача;

2) додати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску;

3) подати нову редакцію позовної заяви із уточненням позовних вимог з урахуванням положень частини четвертої статті 22 та статті 266 КАС України.

Роз'яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява буде повернута з підстав, передбачених пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

Керуючись статтями 22, 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_3 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів та Прокуратури м. Києва про визнання протиправним та скасування рішення залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк десять днів з дати вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Я.О. Берназюк