Справа № 2а-408/08
Суддя: Кравченко Л. М.
Дата ухвалення: 2018-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 2а-408/08
Провадження № 2-ар/362/5/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" серпня 2018 р. Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Л.М.Кравченко,

з участю секретаря - Т.С.Шаблій,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Василькові Київської області заяву Міністерства оборони України про розяснення рішення суду в адміністративній справі за заявою Міністерства оборони України в особі представника ОСОБА_1 про зміну способу виконання постанови суду від 01.04.2014 р. у справі № 2-а-408/08, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 01.06.2018 р. у задоволенні заяви Міністерства оборони України в особі представника ОСОБА_1 про зміну способу виконання постанови суду від 01.04.2014 року по справі № 2-а-408/08 за заявою Міністерства оборони України про поворот виконання судового рішення про зобов'язання ОСОБА_2 повернути Міністерству оборони України безпідставно стягнутих на його користь за скасованим судовим рішенням грошову компенсацію замість продовольчого пайка в розмірі 33696,66 грн. відмовлено.

Заявник звернувся до суду з вказаною заявою, в якій просить розяснити ухвалу суду від 01.06.2018 р.

Представник заявника в заяві, поданій до суду, вимоги заяви підтримала, просила її задовольнити.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд розяснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Відповідно до постанови ВАС України від 06.05.2010 р. підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Як зазначено у п. 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 р. № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі» за правовою природою роз'яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз'яснення є його складовою, тому заява про роз'яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз'яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

В заяві про роз'яснення рішення не зазначається, що саме у резолютивній частині ухвали є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз'яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов'язкового характеру.

Необхідність роз'яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим, як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, хто буде здійснювати його виконання, й, при цьому, саме можливість примусового виконання рішення як така є однією з умов подання заяви про його роз'яснення.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 27.04.2018 р. у справі №826/13542/15.

Таким чином, вищезазначене свідчить, що роз'яснено може бути постанову або ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її неможливо виконати, оскільки високою є ймовірність неясності резолютивної частини рішення. Тому механізм, визначений статтею 254 КАС України, не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, згідно статей КАС України.

Вказана норма передбачає можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення, що перешкоджає його належному виконанню.

Таким чином, роз'яснення судового рішення може мати місце, якщо таке рішення є об'єктивно незрозумілим. Особиста незгода заявника з прийнятим рішенням не передбачена законом як підстава для його роз'яснення.

З таких підстав суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви та відсутність підстав для її задоволення.

Зважаючи на викладене, керуючись статтями 243, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Відмовити в задоволенні заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Л.М.Кравченко