Справа № 592/12345/17
Суддя: Бичков І. Г.
Дата ухвалення: 2018-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-ар/592/6/18
УХВАЛА
04 вересня 2018 року м.Суми
Ковпаківський районний суд м. Суми у складі:
головуючого: судді Бичкова І. Г. ,
за участю секретаря судового засідання: Троценко Ю. Ю. ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду в м. Суми заяву ОСОБА_1 про розяснення судового рішення по адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Сумського обєднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області на неправомірні дії в нарахуванні пенсії та стягнення недоплаченої державної пенсії, -
Позивач та представник відповідача, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не прибули у судове засідання. Їхнє неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду заяви, що у повній мірі узгоджується та не суперечить положенням ч. 3 ст. 254 КАС України (а. с. 69, 70) .
Ознайомившись із заявою, дослідивши письмові докази справи, суд дійшов наступного висновку.
Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд розяснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про розяснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.
Розяснення ухваленого судового рішення, яке набрало законної сили) , є одним із способів усунення такого недоліку, як невизначеність (неясність і незрозумілість судового рішення) , що створює перешкоди або унеможливлює його виконання. Дана норма закріплює спеціальний характер процесуального права на розяснення судового рішення, що залежить від процесуального статусу особи (цим правом наділені виключно учасники справи, державний виконавець) . Зазначена процесуальна дія повязана з розясненням, як правило, резолютивної, а також мотивувальної частини судового рішення, яке оформлюється ухвалою. Доцільність розяснення ухваленого судового рішення визначається адміністративним судом, який прийняв таке рішення, зважаючи на його дискреційні повноваження з додержанням раціональних критеріїв (здорового глузду, позиції пересічного громадянина без юридичної освіти) . Суд вправі розглянути заяву про розяснення судового рішення в порядку, у якому було ухвалено відповідне судове рішення, із факультативним повідомленням учасників справи та державного виконавця (ст. ст. 124 130 КАС України) . До того ж, враховуючи нормопроектуальну техніку, застосовану при формулюванні положень ч. 1 ст. 12 та інших повязаних положень КАС України, можна стверджувати про першочергове значення форми спрощеного позовного провадження при розгляді та вирішенні адміністративних справ. Відтак, за загальним правилом, презюмується судовий розгляд адміністративної справи без участі особи. За результатами розгляду заяви про розяснення судового рішення адміністративний суд має компетенцію змінити форму текстуального викладу в контексті забезпечення зрозумілості, повноти та ясності. Процесуальним наслідком подання заяви про розяснення судового рішення є зупинення процесуального строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а також строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання за правилами Закону України Про виконавче провадження (ст. 375 КАС України) відповідно до принципів res judicata , юридичної визначеності з огляду на практику Європейського суду з прав людини (рішення у справі Мушта проти України ; §§ 47, 52 рішення у справі Пономарьов проти України) . У разі часткового виконання судового рішення можливим є його розяснення у невиконаній частині за умови додержання відповідних процесуальних строків. Постановлена з дотриманням вимог ст. 248 КАС України ухвала про розяснення судового рішення або відмову у його розясненні оскаржується в загальному апеляційному порядку за правилами гл. 1 Апеляційне провадження розд. III Перегляд судових рішень КАС України. Водночас у випадку незгоди з мотивувальною частиною судового рішення учасник справи має право оскаржити в аналогічному порядку саме судове рішення, а не зазначену ухвалу.
Із змісту п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України Про судове рішення в адміністративній справі № 7 від 20.05.2013 року вбачається, що за правилами КАС України розяснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. Це питання розглядається тільки судом, який ухвалив судове рішення. За правовою природою розяснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про розяснення є його складовою, тому заява про розяснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про розяснення якого ставиться питання. Результатом розгляду заяви про розяснення судового рішення є постановлення судом ухвали про задоволення заяви або відмову в задоволенні заяви. В ухвалі про розяснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас судам необхідно враховувати, що не допускається подання заяви про розяснення судового рішення, яке вже виконано або закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. У такому разі суддя одноособово ухвалою заяву про розяснення судового рішення залишає без розгляду. Розяснення судових рішень, які не підлягають примусовому виконанню, певним строком не обмежене.
В даному випадку рішення Ковпаківського районного суду м. Суми від 16.02.2018 року є незрозумілою для позивача ОСОБА_1 в частині стягнення на його користь судового збору в розмірі 640 грн. 00 коп. .
У звязку з чим рішення Ковпаківського районного суду м. Суми від 16.02.2018 року в цій частині підлягає наступному розясненню.
Із змісту абз. 3 п. 2 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 року № 845 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30.01.2013 року № 45) , вбачається, що боржники, зазначені в цьому порядку, це визначені в рішенні про стягнення коштів державні органи, розпорядники бюджетних коштів (бюджетні установи) , а також одержувачі бюджетних коштів в частині здійснення передбачених бюджетною програмою заходів, на які їх уповноважено, які мають відкриті рахунки в органах Казначейства, крім рахунків із спеціальним режимом використання (абз. 3 п. 2 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 14.02.2018 року № 154) .
Згідно абз. 2 п. 2 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 року № 845 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30.01.2013 року № 45) , безспірне списання операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.
Тому, стягнення судового збору у розмірі 640 грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань та у випадку відсутності в субєкта владних повноважень Сумського обєднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області відкритих рахунків в органах Казначейства, необхідно провести з Державного бюджету України.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 241 243, 248, 250, 251, 254, 256, 294 КАС України, -
Заяву ОСОБА_1 про розяснення судового рішення по адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Сумського обєднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області на неправомірні дії в нарахуванні пенсії та стягнення недоплаченої державної пенсії задовольнити.
Розяснити рішення Ковпаківського районного суду м. Суми від 16.02.2018 року по адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Сумського обєднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області на неправомірні дії в нарахуванні пенсії та стягнення недоплаченої державної пенсії, наступним чином: стягнення на користь ОСОБА_1 судового збору у розмірі 640 грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань та у випадку відсутності в субєкта владних повноважень Сумського обєднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області відкритих рахунків в органах Казначейства необхідно провести з Державного бюджету України.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення.
Ухвалу про розяснення судового рішення або відмову у його розясненні може бути оскаржено.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст. 299 КАС України.
Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції Харківського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції Ковпаківський районний суд м. Суми, який ухвалив оскаржуване судове рішення (ухвалу) .

Головуючий: І.Г. Бичков