Справа № 809/1593/17
Суддя: Судова-Хомюк Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2018-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2018 рокуЛьвів№ 876/774/18

Львівський апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Судової-Хомюк Н.М.,

суддів Довгополова О.М., Шинкар Т.І.

за участі секретаря судового засідання Гром І.І.,

представник позивача : Госедло Р.І.

представник відповідача: Булаш З.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ПБС» на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22 грудня 2017 року (головуючий суддя Микитюк Р.В., м. Івано-Франківськ, повний текст рішення складено 27 грудня 2017 року) у справі № 809/1593/17 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПБС» до Офісу великих платників податків ДФС України, Львівського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України, Івано-Франківського відділу податкового супроводження підприємств Львівського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 31.10.2017року ,-

В С Т А Н О В И В:

21 листопада 2017 року позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ПБС» звернулося до суду з адміністративним позовом до відповідачів - Офісу великих платників податків ДФС України, Львівського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України, Івано-Франківського відділу податкового супроводження підприємств Львівського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України та просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 31 жовтня 2017 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що Івано-Франківським відділом податкового супроводження підприємств Львівського управління Офісу великих платників податків ДФС України була проведена камеральна перевірка своєчасності реєстрації ТзОВ «ПБС», код 32872788 в Єдиному реєстрі акцизних накладних, виписаних з 31 травня 2017 року по 31 липня 2017 року про що складено акт перевірки №133/28-10-48-08/32872788 від 03 жовтня 2017 року. В акті перевірки, зокрема зазначено, що товариством порушено п. 231.6 статті 231 Податкового кодексу України, а саме: несвоєчасно зареєстровано акцизні накладні в Єдиному реєстрі акцизних накладних. На підставі акта камеральної перевірки Офісом великих платників податків ДФС винесено податкове повідомлення-рішення № від 31 жовтня 2017 року. Позивач вважає дане податкове повідомлення-рішення протиправним та просить його скасувати, оскільки ним дотримана процедура коригування акцизних накладних та своєчасно, без порушення граничних термінів зареєстровано акцизні накладні в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22 грудня 2017 року в задоволенні позову відмовлено.

Рішення в апеляційному порядку оскаржив позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ПБС» вважає, що висновки суду не відповідають обставинам справи, було порушено та неправильно застосовано норми матеріального права. Просить скасувати рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22 грудня 2017 року та прийняти нове, яким позов задовольнити повністю.

На обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що відповідно до п. 231.6 ст. 231 Податкового кодексу України, реєстрація акцизних накладних та/або розрахунків коригування у Єдиному реєстрі акцизних накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання. Отже апелянт вважає, що даною нормою передбачено обов'язок реєстрації розрахунків коригування не пізніше п'ятнадцяти календарних днів наступних - за датою складання таких розрахунків, а не за датою накладної, яка коригується. Також зазначає, що законодавством не обмежено строки складання розрахунку коригування якимось періодом. Таким чином, сама необхідність коригування може виникнути значно пізніше п'ятнадцятиденного терміну від дати складання накладної. Отже, дата складання розрахунку коригування до акцизної накладної може бути не тотожною даті складання акцизної накладної, що підлягає коригуванню, та визначається на підставі первинних документів, наприклад, товарно-транспортних накладних при поверненні пального чи дати виявленої помилки. Відповідальність передбачена п.120-2.1 ст.120-2 Податкового кодексу України, не настає за складання розрахунку коригування пізніше п'ятнадцяти календарних днів наступних за датою складання акцизної накладної. Крім того, звертає увагу, що жодною нормою Податкового кодексу України не передбачена відповідальність у випадку своєчасного та належного коригування накладної.

28 лютого 2018 року Офісом великих платників податків ДФС України було подано відзив на апеляційну скаргу. В якому зазначено, що оскаржуване судове рішення є законним, обґрунтованим, прийнятим з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому немає підстав для його скасування, з мотивів викладених у відзиві на апеляційну скаргу.

Заслухавши суддю - доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити з наступних підстав.

Так, судом першої інстанції встановлено, матеріалами справи підтверджено, що на підставі підпункту 191.1.1, 191.1.2, 191.1 ст. 19, підпункту 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 та п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України головним державним ревізором - інспектором Івано-Франківського відділу податкового супроводження підприємств Львівського управління Офісу великих платників податків ДФС проведено камеральну перевірку щодо своєчасності реєстрації акцизних накладних, які підлягають реєстрації в ЄРАН Товариства з обмеженою відповідальністю «ПБС» виписаних за період з 31 травня 2017 року по 31 липня 2017 року (а.с.13-14).

Перевіркою встановлено порушення позивачем граничних термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до 15 календарних днів, чим порушено вимоги п. 231.6 статті 231 Податкового кодексу України, які зафіксовані в акті №133/28-10-48-08/32872788 від 03 жовтня 2017 року. Відповідальність передбачена п. 1202.1 ст. 1202 Податкового кодексу України. (а.с.13-14).

Товариством з обмеженою відповідальністю «ПБС» на акт камеральної перевірки було подано письмове заперечення. За результатами розгляду зазначеного заперечення Львівським управлінням Офісу великих платників податків ДФС України залишено дане заперечення без задоволення (а.с. 15-17).

За наслідками розгляду вищевказаного акта перевірки, відповідачем Офісом великих платників податків ДФС, яке підписане начальником Львівського управління Офісу великих платників податків ДФС винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення форми «ПС» № від 31 жовтня 2017 року, яким до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції у сумі 146733, 49 грн. (а.с.10).

Не погоджуючись з оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням № від 31 жовтня 2017 року, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позов.

Відмовляючи у позові, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не дотримано вимог п.231.6 ст.231 Податкового кодексу України та порушено термін реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до 15 календарних днів, а тому податкове повідомлення-рішення № від 31 жовтня 2017 року прийнято правомірно та з дотриманням норм податкового законодавства.

Даючи правову оцінку таким висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення (пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України).

Згідно статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Пунктом 232.1 ст. 232 Податкового кодексу України передбачено, що облік обсягів пального в системі електронного адміністрування реалізації пального ведеться за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

Ведення обліку обсягів пального у системі електронного адміністрування реалізації пального здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Система електронного адміністрування реалізації пального забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД: обсягів пального, що містяться у виданих та отриманих акцизних накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

Порядок електронного адміністрування реалізації пального встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно п. 231.1. статті 231 Податкового кодексу України платник податку при реалізації пального зобов'язаний скласти в електронній формі акцизну накладну за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД реалізованого пального та зареєструвати в Єдиному реєстрі акцизних накладних з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи.

Платник податку зобов'язаний скласти акцизну накладну на обсяги пального, використаного для власного споживання; реалізованого та/або використаного для виробництва непідакцизної продукції на умовах, встановлених статтею 229 цього Кодексу; втраченого як у межах, так і понад встановлені норми втрат; зіпсованого, знищеного, в тому числі внаслідок аварії, пожежі, повені, інших форс-мажорних обставин чи з іншої причини, пов'язаної з природним результатом, а також внаслідок випаровування в процесі виробництва, обробки, переробки, зберігання чи транспортування такого пального.

Форма та порядок заповнення акцизної накладної затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.

Акцизна накладна складається платником податку в день реалізації пального при кожній повній або частковій операції з реалізації пального (п.п 231.2-231.3 ст. 231 Податкового кодексу України).

Пунктом 231.5. статті 231 Податкового кодексу України, передбачено, що при реалізації пального особа, яка реалізує пальне, зобов'язана в установлені терміни скласти акцизну накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі акцизних накладних, така реєстрація вважається наданням акцизної накладної отримувачу пального. Акцизні накладні, які не надаються отримувачу пального, та акцизні накладні/розрахунки коригування, складені за операціями з реалізації пального суб'єктам господарювання та фізичним особам, які не є платниками акцизного податку, також підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

Реєстрація акцизних накладних та/або розрахунків коригування у Єдиному реєстрі акцизних накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання. Підтвердженням особі, що реалізує пальне, про прийняття її акцизної накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру акцизних накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання акцизної накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції (п. 231.6. статті 231 Податкового кодексу України).

Якщо після реалізації пального відбувається повернення частини чи всього обсягу пального особі, яка реалізує пальне, або виникає потреба у виправленні помилок, допущених при складанні акцизної накладної, показники такої акцизної накладної підлягають коригуванню шляхом складання розрахунку коригування та реєстрації його в Єдиному реєстрі акцизних накладних: особою, яка реалізує пальне, якщо передбачається збільшення обсягів реалізованого пального або якщо коригування показників у підсумку не змінює обсяг реалізованого пального; отримувачем пального, якщо передбачається зменшення обсягів реалізованого пального, для чого особа, яка реалізує пальне, надсилає складений розрахунок коригування отримувачу пального. При цьому особа, що реалізує пальне, має право зменшити обсяг реалізованого пального за таким розрахунком коригування після його реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних отримувачем пального (п. 231.7 ст. 231 Податкового кодексу України).

Наказом Міністерства фінансів України від 25 лютого 2016 року № 218 затверджено форми заяв про реєстрацію платника акцизного податку з реалізації пального, акцизної накладної, розрахунку коригування акцизної накладної, заявки на поповнення (коригування) залишку пального, Порядку заповнення акцизної накладної, розрахунку коригування акцизної накладної, заявки на поповнення (коригування) залишку пального.

Розділом ІІІ Наказу Міністерства фінансів України від 25 лютого 2016 року № 218 встановлено правила коригування акцизної накладної.

Пунктами 1-6 зазначеного розділу якщо після реалізації пального відбувається повернення частини чи всього обсягу пального особі, що реалізує пальне, або виникає потреба у виправленні помилок, допущених при складанні акцизної накладної, показники такої акцизної накладної підлягають коригуванню шляхом складання розрахунку коригування акцизної накладної та реєстрації його в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

Коригуються лише показники акцизних накладних, складених та зареєстрованих в Єдиному реєстрі акцизних накладних відповідно до статті 231 розділу VI Кодексу.

Розрахунок коригування акцизної накладної складається особою, яка реалізує пальне.

Розрахунок коригування акцизної накладної, складений платником податку до акцизної накладної з реалізації пального неплатникам акцизного податку або складений за іншими операціями, ніж реалізація пального отримувачам пального, підлягає реєстрації у Єдиному реєстрі акцизних накладних таким платником податку.

Якщо у розрахунку коригування акцизної накладної, складеному до акцизних накладних з реалізації пального платникам податку, передбачається збільшення обсягів реалізованого пального або якщо коригування показників не змінює обсягу реалізованого пального, розрахунок коригування акцизної накладної складається та реєструється в Єдиному реєстрі акцизних накладних особою, що реалізує пальне, в порядку, передбаченому для акцизних накладних.

Якщо у розрахунку коригування акцизної накладної, складеному до акцизних накладних з реалізації пального платникам податку, передбачається зменшення обсягів реалізованого пального, особа, що реалізує пальне, складає розрахунок коригування акцизної накладної та направляє його отримувачу пального, який здійснює реєстрацію такого розрахунку в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

При цьому особа, що реалізує пальне, має право зменшити обсяг реалізованого пального у податковій декларації за таким розрахунком коригування після його реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних отримувачем пального.

Відповідно до пункту 9 Розділу ІІІ вказаного наказу, на розрахунку коригування вказуються номер та дата акцизної накладної, показники якої коригуються.

Не допускається виправлення даних щодо дати складання акцизної накладної, показники якої коригуються, та її порядкового номера.

Відповідно до пунктів 10-11 Розділу ІІІ цього наказу у разі якщо при реєстрації акцизної накладної платником податку помилково вказано неправильні реквізити отримувача пального (код за ЄДРПОУ юридичної особи, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта для фізичної особи), платником податку, що реалізує пальне, складається розрахунок коригування акцизної накладної на зменшення всього обсягу пального, що був зазначений в такій акцизній накладній, який реєструється в Єдиному реєстрі акцизних накладних отримувачем у порядку, визначеному пунктом 6 цього розділу. Після цього платник податку повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі акцизних накладних нову акцизну накладну з правильними реквізитами отримувача пального. При цьому дата складання нової акцизної накладної повинна відповідати даті складання помилкової накладної, що була зареєстрована в Єдиному реєстрі акцизних накладних, а порядковий номер повинен відповідати поточній нумерації.

У разі, якщо в акцизній накладній платником податку помилково вказано неправильний код товарної підкатегорії пального згідно з УКТ ЗЕД, платником податку, що реалізує пальне, складається розрахунок коригування акцизної накладної на зменшення всього обсягу пального, що був зазначений в такій акцизній накладній, який реєструється в Єдиному реєстрі акцизних накладних отримувачем у порядку, визначеному пунктом 6 цього розділу. Після цього платник податку повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі акцизних накладних нову акцизну накладну з правильним кодом товарної підкатегорії пального згідно з УКТ ЗЕД. При цьому дата складання нової акцизної накладної повинна відповідати даті складання помилкової накладної, що була зареєстрована в Єдиному реєстрі акцизних накладних, а порядковий номер повинен відповідати поточній нумерації.

Згідно п. 120-2.1 ст. 120-2 Податкового кодексу України порушення платниками акцизного податку граничних термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних, встановлених статтею 231 цього Кодексу, - тягне за собою накладення штрафу.

З вищезазначеного вбачається, що у разі допущення помилки, описки тощо при реєстрації акцизної накладної, суб'єкт такої реєстрації має право на її коригування, шляхом реєстрації нової акцизної накладної у ЄРАН протягом 15 днів з дня складення розрахунку коригування. Імперативним у такому випадку є те, що датою подачі правильної (відкорегованої) накладної має бути та дата, якою реєструвалась перша (помилкова) накладна, а зміні підлягає лише номер змінюваної акцизної накладної.

Матеріалами справи підтверджується, що позивачем було виписано та зареєстровано в Єдиному реєстрі акцизних накладних акцизні накладні від 31 липня 2017 року № 385 на обсяг реалізованого пального в 1880,98 кг (2527,50 в літрах) та від 31 травня 2017 року № 334 на обсяг реалізованого пального в 151170,54 кг (181180,35 в літрах).

Оскільки позивачем помилково зазначено код УКТ ЗЕД та 29 червня 2017 року подано розрахунок коригування акцизної накладної за №334 від 31 травня 2017 року, після чого утворилася нова накладна за №360 від 31 травня 2017 року, яка зареєстрована в Єдиному реєстрі акцизних накладних 21 липня 2017 року на обсяг реалізованого пального в 94872,50 кг (113811,02 в літрах) та нова накладна за №361, яка зареєстрована 21 липня 2017 року на обсяг реалізованого пального в 56298,04 кг (- 67369,33 в літрах) (а.с. 21-24).

У зв'язку із помилковим зазначенням коду УКТ ЗЕД позивачем 19 серпня 2017 року подано розрахунок коригування акцизної накладної за №385 від 31 липня 2017 року, після чого утворилася нова накладна за №389 від 31 липня 2017 року, яка зареєстрована в Єдиному реєстрі акцизних накладних 19 серпня 2017 року на обсяг реалізованого пального в 1880,98 кг (2527,50 в літрах) (а.с. 18-20).

Згідно з актом №133/28-10-48-08/32872788 від 03 жовтня 2017 року «Про результати камеральної перевірки своєчасності реєстрації ТзОВ «ПБС», код 32872788 в Єдиному реєстрі акцизних накладних, виписаних з 31.05.2017р. по 31.07.2017р.» позивачем порушено термін реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до 15 календарних днів, чим порушено вимоги п.231.6 ст.231 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755- VI, із змінами та доповненнями.

Проте, колегія суддів звертає увагу, якщо після проведення коригування (помилково вказано неправильні реквізити отримувача пального або неправильний код товарної підкатегорії пального згідно з УКТ ЗЕД) платник акцизного податку здійснює реєстрацію в ЄРАН нової акцизної накладної (дата складання якої повинна відповідати даті складання помилкової акцизної накладної) пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою складання такої нової акцизної накладної, то до такого платника застосовується відповідальність, визначена ст. 120-2 Кодексу. Якщо ж платник акцизного податку здійснює реєстрацію в ЄРАН нової акцизної накладної, дата складання якої відповідає даті складання помилкової акцизної накладної, протягом п'ятнадцяти календарних днів, наступних за такою датою, то до такого платника не застосовується штрафна санкція, встановлена ст. 120-2 Кодексу.

Таке ж роз'яснення щодо виявлення порушення порядку реєстрації акцизних накладних / розрахунків коригування до таких акцизних накладних в ЄРАН надано Державною фіскальною службою України у Листі ДФС України від 13.05.2017року №11856/7/99-99-12-03-03-17 «Про надання рекомендацій щодо застосування санкцій за здійснення операцій з реалізації пального без реєстрації платником акцизного податку та за порушення порядку реєстрації акцизних накладних / розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних, а також неподання податкової звітності, інших санкцій в частині акцизного податку, притягнення до адміністративної відповідальності».

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що відповідач не вірно трактує норми податкового законодавства та помилково вважає, що нова акцизна накладна має бути зареєстрована в ЄРАН не пізніше 15 днів з дня складення первинної акцизної накладної.

Аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та фактичні обставини справи, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що позивачем пропущено строк реєстрації акцизних накладних в ЄРАН, а тому податкове повідомлення-рішення від 31 жовтня 2017 року № є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч.1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

У п.29 Рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 Справа «Руїз Торіха проти Іспанії» (серія А, №303А) Суд повторює, що згідно з його установленою практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши зібрані докази у сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги позивача являються підставними і обґрунтованими та спростовують висновки суду першої інстанції.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Згідно ч.6 ст. 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат. При задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (ч.1 ст. 139 КАС України).

Враховуючи те, що позов задоволено у повному обсязі, колегія суддів дійшла висновку про необхідність стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Офісу великих платників податків ДФС України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ПБС» судові витрати у розмірі 5502,50 грн.

Керуючись, ст. 139, ч.3 ст.243, ст. ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ПБС» задовольнити.

Рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22 грудня 2017 року скасувати та прийняти нове, яким позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ПБС» до Офісу великих платників податків ДФС України, Львівського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України, Івано-Франківського відділу податкового супроводження підприємств Львівського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 31.10.2017- задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС України від 31 жовтня 2017 року №.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Офісу великих платників податків ДФС України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ПБС» 5502,50 грн. (п'ять тисяч п'ятсот дві гривні 50 копійок) сплаченого судового збору.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду касаційної інстанції.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н. М. Судова-Хомюк
судді Т. І. Шинкар
О. М. Довгополов
Повне судове рішення складено 31.08.2018 року