Справа № 826/13606/16
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2018-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

06 вересня 2018 року № 826/13606/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кайдзен Капітал», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Трійка Капітал»
доНаціональної комісії з цінних паперів та фондового ринку
про представники сторін:визнання протиправними та скасування постанов та розпорядження позивачів - Бєлкін Л.М.; відповідача - Федорін І.В.,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Кайдзен Капітал» (надалі - позивач-1 або ТОВ «Кайдзен Капітал») та Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Трійка Капітал» (далі - позивач-2 або ТОВ ФК «Трійка Капітал») подали на розгляд Окружному адміністративному суду м. Києва позов до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (по тексту альтернативно - відповідач або Нацкомісія або НКЦПФР або Комісія), в якому, з урахуванням заяви б/н від 26.01.2017 «Про збільшення позовних вимог», просять суд:

від ТОВ «Кайдзен Капітал»:

- визнати протиправною і скасувати постанову Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 25.07.2016 № 394-ЦА-УП-Е;

- визнати протиправним і скасувати розпорядження Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 25.07.2016 № 196-ЦА-УП-Е;

- визнати протиправною і скасувати Постанову Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 22.12.2016 № 746-ЦА-УП-Е;

від ТОВ ФК «Трійка Капітал»:

-визнати протиправною і скасувати постанову Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 25.07.2016 № 395-ЦА-УП-Е.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивачі правомірно повторно не подавали звітність, оскільки вже подали її відповідачу, і повторна подача звітності не передбачається жодним законодавством.

У своїх запереченнях на позов відповідач наголошує на необґрунтованості позовних вимог та просить суд відмовити позивачам у задоволенні позову повністю.

Ухвалами Окружного адміністративного суду м. Києва від 22.09.2016 (суддя Арсірій Р.О.) відкрито провадження у даній адміністративній справі та призначено до судового розгляду.

Відповідно до розпорядження щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справ від 11.10.2017 № 7721 справу передано на розгляд судді Пащенку К.С.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 07.11.2017 (суддя Пащенко К.С.) прийнято справу до провадження та призначено до судового розгляду у судове засідання на 05.02.2018.

У судовому засіданні 05.02.2018 представник позивачів підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просив задовольнити позов.

Представник відповідача наголосив на наявності підстав для відмови в задоволенні позову повністю, за викладених у запереченнях обставин.

Разом з тим, представники сторін звернулися до суду з клопотанням про розгляд справи у порядку письмового провадження.

З урахуванням чого адміністративна справа, відповідно до ч. 3 ст. 194 Кодексу адміністративного судочинства України (в рішенні - КАС України), розглядається у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

25 липня 2016 року уповноваженою особою Нацкомісії - членом комісії ОСОБА_3 винесено постанови: № 394-ЦА-УП-Е та № 395-ЦА-УП-Е (за текстом - Постанова-1, 2 відповідно, разом - Постанови або Спірні постанови або Оспорювані постанови).

З мотивувальної та резолютивної частин Постанови-1 випливає, що: «У відношенні ТОВ «ФК «Трійка Капітал» було складено акт про правопорушення на ринку цінних паперів від 17.05.2016 № 295-ЦА-УП-Е, відповідно до якого встановлено таке. Комісія (уповноважена особа Нацкомісії - ОСОБА_3), керуючись статтею 3 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» (далі - Закон), здійснювала заходи по контролю за достовірністю інформації, що надається емітентами контролюючим органам. У зв'язку з цим, на підставі пункту 10 статті 8 та статті 9 Закону Комісією було направлено запит до емітента облігацій ТОВ «ФК «Трійка Капітал» від 11.02.2016 № 15/02/3010. Відповідно до вказаного запиту ТОВ «ФК «Трійка Капітал» необхідно було в термін до 23.02.2016 надати до Комісії копію річної фінансової звітності за 2014 рік разом з копією аудиторського висновку (звіту незалежного аудитора) щодо річної фінансової звітності ТОВ «ФК «Трійка Капітал» за 2014 рік. ТОВ «ФК «Трійка Капітал» листом від 18.02.2016 № 2/02-16 (вхідн. № 1501-з від 24.02.2016) відмовило в наданні запитуваної інформації. Вказане свідчить про неподання ТОВ «ФК «Трійка Капітал» інформації на запит Комісії, за що пунктом 7 частини першої статті 11 Закону передбачена відповідальність юридичних осіб. Постановою від 08.06.2016 провадження у справі про правопорушення на ринку цінних паперів було зупинено. Постановою від 14.07.2016 провадження у справі було відновлено. На дату розгляду справи про правопорушення на ринку цінних паперів товариство не усунуло зазначене порушення. Враховуючи вищевикладене, на підставі пункту 7 частини 1 статті 11 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» та пункту 1 розділу XVII Правил розгляду справ про порушення вимог законодавства на ринку цінних паперів та застосування санкцій, затверджених рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 16.10.2012 № 1470 постановлено: За неподання інформації до Комісії застосувати у відношенні ТОВ «ФК «Трійка Капітал» санкцію у вигляді штрафу у розмірі 5 100,00 грн.

Зі змісту Постанови-2 слідує, що: «У відношенні ТОВ «Кайдзен Капітал» було складено акт про правопорушення на ринку цінних паперів від 17.05.2016 № 294-ЦА-УП-Е, відповідно до якого встановлено слідуюче. Комісія (уповноважена особа Нацкомісії - ОСОБА_3.), керуючись статтею 3 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні», здійснювала заходи по контролю за достовірністю інформації, що надається емітентами контролюючим органам. У зв'язку з цим, на підставі пункту 10 статті 8 та статті 9 Закону Комісією було направлено запит до емітента облігацій ТОВ «Кайдзен Капітал» від 11.02.2016 № 15/02/3014. Відповідно до вказаного запиту ТОВ «Кайдзен Капітал» необхідно було в термін до 23.02.2016 надати до Комісії копію річної фінансової звітності за 2014 рік разом з копією аудиторського висновку (звіту незалежного аудитора) щодо річної фінансової звітності ТОВ «Кайдзен Капітал» за 2014 рік. ТОВ «Кайдзен Капітал» листом від 22.02.2016 № 2202/2 (вхідн. № 1546-з від 25.02.2016) відмовило в наданні запитуваної інформації. Вказане свідчить про неподання ТОВ «Кайдзен Капітал» інформації на запит Комісії, за що пунктом 7 частини першої статті 11 Закону передбачена відповідальність юридичних осіб. Постановою від 07.06.2016 провадження у справі про правопорушення на ринку цінних паперів було зупинено. Постановою від 14.07.2016 провадження у справі було відновлено. На дату розгляду справи про правопорушення на ринку цінних паперів товариство не усунуло зазначене порушення. Враховуючи вищевикладене, на підставі пункту 7 частини 1 статті 11 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» та пункту 1 розділу XVII Правил розгляду справ про порушення вимог законодавства на ринку цінних паперів та застосування санкцій, затверджених рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 16.10.2012 № 1470 постановлено: За неподання інформації до Комісії застосувати у відношенні ТОВ «Кайдзен Капітал» санкцію у вигляді штрафу у розмірі 5 100,00 грн.

Позивачі зазначають, що порядок подання емітентом звітності до відповідача суворо встановлений, і позивачі виконали вимоги щодо подачі звітності. Однак, відповідач направив позивачам запит на подання інформації повторно, замість того, щоб віднайти цю інформацію у своїх архівах. Втім, на думку позивачів, повторної подачі звітності жодним законодавчим актом не передбачено.

Окрім цього, позивачі вказують, що, по-перше, уповноважені особи Комісії не можуть мати повноваження ширші, ніж сама Комісія, тому це право обмежується правом Комісії вимагати інформацію виключно «відповідно до чинного законодавства» «пункт 10 статті 8», а по-друге, це право надано уповноваженій особі для реалізації повноважень, однак відповідач не обґрунтовує, чому вже подана звітність не дозволяє йому реалізовувати надані повноваження.

Таким чином, на думку позивачів, останні правомірно повторно не подавали звітність, оскільки вже подали її відповідачу, і повторна подача звітності не передбачається жодним законодавством, а тому Спірні постанови є незаконними і підлягають скасуванню.

Окремо, позивач-1 вважає, що наявні підстави для визнання протиправним та скасування розпорядження Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 25.07.2016 № 196-ЦА-УП-Е, оскільки останнє прийнято за ідентичних неправомірних підстав, що і Постанова-2.

Також позивач-1 наголошує, що за обставин неправомірності постанови-2 та розпорядження Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 25.07.2016 № 196-ЦА-УП-Е, автоматично підлягає скасуванню постанова Нацкомісії від 22.12.2016 № 746-ЦА-УП-Е.

З викладеними позивачами твердженнями відповідач не погоджується та у своїх запереченнях на позов та заяву про збільшення позовних вимог зауважив, що з метою з'ясування невідповідностей щодо річної звітності позивачів, на підставі пункту 10 статі 8 та статті 9 Закону Комісією було направлено запити до останніх, втім інформації на запити позивачами не подано, у зв'язку із чим у відношенні позивача-1 та позивача-2 було винесено постанови про накладення санкцій за правопорушення на ринку цінних паперів від 25.07.2016.

Крім того, відповідач звертає увагу суду, що позивач-1 10.10.2016 надіслав лист № 1010/16-3 до Комісії, яким було надано до Комісії документи на виконання розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери від 25.07.2016 № 196-ЦА-УП-Е, отже виконання розпорядження ТОВ «Кайдзен Капітал» є підтвердженням правомірності винесення Комісією постанови про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів від 25.07.2016 № 394-ЦА-УТ 1-Е, а відтак відповідні постанова та розпорядження, а також постанова про накладення санкції за правопорушення на ринку цінних паперів Нацкомісії від 22.12.2016 № 746-ЦА-УП-Е, винесені згідно вимог чинного законодавства України та відповідно до наданих повноважень.

Вирішуючи спір по суті, суд зауважує на таке.

Спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Конституцією України, Законом України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні» (надалі - Закон), Законом України «Про цінні папери та фондовий ринок», «Положенням про розкриття інформації емітентами цінних паперів», затв. Рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 03.12.2013 № 2826, «Правилами розгляду справ про порушення вимог законодавства на ринку цінних паперів та застосування санкцій», затв. рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 16.10.2012 № 1470 (по рішенню - Правила), та іншими нормативно-правовими актами (тут і по тексту відповідні нормативно-правові акти наведено в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Законом України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні», визначаються правові засади здійснення державного регулювання ринку цінних паперів та державного контролю за випуском і обігом цінних паперів та їх похідних в Україні.

Відповідно до ст. 3 Закону, державне регулювання ринку цінних паперів здійснюється у таких формах, зокрема, контроль за достовірністю інформації, що надається емітентами та особами, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів, контролюючим органам.

За ч.ч. 4, 6 ст. 6 Закону, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку здійснює повноваження через центральний апарат і свої територіальні органи. Положення про Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку затверджується Президентом України.

Згідно пп. 23 п. 4 Положення про Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку, затв. Указом Президента України від 23 листопада 2011 року N 1063/2011, Нацкомісія відповідно до покладених на неї завдань визначає порядок та строки розгляду уповноваженими особами НКЦПФР справ про порушення юридичними особами, громадянами та посадовими особами вимог законодавства на ринку цінних паперів.

У відповідності до п.п. 5, 6, 7, 10 р. I Правил, уповноважені особи Комісії в межах своїх повноважень зобов'язані в кожному випадку виявлення правопорушення вжити всіх необхідних заходів для документального закріплення факту правопорушення, всебічно, повно та об'єктивно дослідити обставини справи, а також своєчасно застосувати передбачені законодавством санкції. Структурним підрозділом Комісії є департамент, управління, відділ центрального апарату Комісії або її територіального органу, який здійснює функції щодо регулювання відповідного напряму діяльності на ринку цінних паперів. Уповноваженим підрозділом Комісії є департамент, управління, відділ центрального апарату Комісії або її територіального органу, який здійснює функції правозастосування. Розгляд справ про правопорушення здійснюється виключно уповноваженими особами Комісії у межах наданих повноважень. Справи про правопорушення розглядаються уповноваженими особами, на підвідомчій території яких було виявлено порушення або перебуває особа, щодо якої порушено справу про правопорушення.

Справи про правопорушення щодо юридичних осіб у межах наданих повноважень розглядаються уповноваженими особами: Головою Комісії; членами Комісії; уповноваженими Комісією посадовими особами. Справи про адміністративні правопорушення в межах наданих повноважень розглядаються уповноваженими особами: Головою Комісії; членами Комісії; уповноваженими Комісією посадовими особами. Голова та члени Комісії можуть розглядати справи про правопорушення і застосовувати до учасників ринку цінних паперів санкції, передбачені в розділі XVII Правил. Справа про правопорушення може бути розглянута за дорученням Голови Комісії колегіально в складі трьох членів Комісії. У разі розгляду справи про правопорушення колегіально усі документи, що стосуються цієї справи, підписуються усіма уповноваженими особами, які здійснювали розгляд справи. У разі відсутності (відрядження, відпустки, хвороби тощо) Голови або члена Комісії розгляд справи про правопорушення здійснюється іншим членом Комісії. У разі відсутності (відрядження, відпустки, хвороби тощо) начальника територіального органу Комісії розгляд справи про правопорушення на ринку цінних паперів здійснюється особою, яка виконує обов'язки начальника територіального органу Комісії (положень п.п. 1-5 р. ІІ Правил).

Справа про правопорушення може бути порушена тільки в тому разі, якщо є достатні дані, які вказують на наявність правопорушення. Уповноважена особа Комісії розглядає справу про правопорушення та виносить рішення за справою у точній відповідності із законодавством та оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи. Провадження у справі про правопорушення зупиняється у випадках: перебування на розгляді в Комісії, в судових органах або в інших державних органах іншої справи, рішення за якою матиме значення при вирішенні справи; необхідності проведення експертизи, додаткової перевірки або отримання відповідних висновків; у разі відсутності інформації про місцезнаходження особи, щодо якої порушено справу. Про зупинення провадження у справі уповноваженою особою виноситься постанова про зупинення провадження у справі про правопорушення на ринку цінних паперів. У разі зупинення провадження у справі про правопорушення перебіг строку призупиняється з дати винесення відповідної постанови. Провадження у справі про правопорушення відновлюється після з'ясування обставин, які спричинили його зупинення, про що уповноважена особа виносить постанову про відновлення провадження у справі про правопорушення на ринку цінних паперів (п.п. 1, 3, 4, 5 р. IІІ Правил).

З правових конструкцій вказаних пунктів Правил, в їх сукупності, слідує про: перелік уповноважених осіб, які розглядають справи про правопорушення, та їх повноваження; процедурні питання (порушення справи, зупинення та поновлення справи) провадження у справах про правопорушення на ринку цінних паперів щодо юридичних осіб. При цьому, розгляд справ про правопорушення здійснюється виключно уповноваженими особами Комісії у межах наданих повноважень.

За п.п. 1, 5 р. IV, п.п. 1-4 р. V, п. 1 р. VI Правил, уповноважена особа при виявленні правопорушення виносить постанову про порушення справи про правопорушення на ринку цінних паперів. Уповноваженою особою про вчинення правопорушення складається акт про правопорушення на ринку цінних паперів. Акт про правопорушення на ринку цінних паперів повинен містити: номер, дату, місце його складання; посаду, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала акт про правопорушення на ринку цінних паперів (у разі надання повноважень за дорученням - реквізити доручення); повне найменування юридичної особи, місцезнаходження, код за ЄДРПОУ, у разі наявності інформації - банківські реквізити, засоби зв'язку; виклад обставин правопорушення; посилання на нормативно-правовий акт, норму якого порушено; відомості про наявність повторного вчинення правопорушення особою, щодо якої складено акт про правопорушення на ринку цінних паперів; інші відомості, необхідні для вирішення справи про правопорушення. Пояснення особи, щодо якої складено акт про правопорушення на ринку цінних паперів, є складовою частиною акта про правопорушення на ринку цінних паперів і приєднуються до нього у вигляді додатка. Акт про правопорушення на ринку цінних паперів підписується особою, яка його склала, і керівником або представником юридичної особи, щодо якої його складено. Уповноважена особа при підготовці справи про правопорушення до розгляду вирішує такі питання: чи належить до її компетенції розгляд даної справи; чи витребувані необхідні додаткові матеріали; чи наявні підстави, передбачені в пункті 2 розділу III цих Правил; чи підлягають задоволенню клопотання осіб, які беруть участь у розгляді справ. Якщо уповноваженою особою Комісії при підготовці справи до розгляду будуть встановлені підстави, передбачені в пункті 2 розділу III цих Правил, справа про правопорушення може бути закрита до визначення дати її розгляду, про що виноситься відповідна постанова, яка протягом трьох робочих днів з дати її винесення надсилається особі, щодо якої закрито справу. Якщо уповноваженою особою Комісії при підготовці справи про правопорушення до розгляду будуть встановлені підстави, передбачені в пункті 4 розділу III цих Правил, провадження у справі може бути зупинено до встановлення обставин, що стали підставою для зупинення справи про правопорушення. Уповноважена особа вирішує питання, передбачені у пункті 1 цього розділу, визначає дату розгляду справи про правопорушення та виносить постанову про це, яку надсилає юридичній особі, щодо якої порушено справу, не менше ніж за п'ять робочих днів до дати розгляду справи. Справа про правопорушення щодо юридичної особи розглядається у присутності керівника та/або представника юридичної особи, яка притягується до відповідальності.

Вказаними вище положеннями Правил передбачено процедуру розгляду справи про правопорушення на ринку цінних паперів щодо юридичних осіб.

Як свідчать матеріали справи, уповноваженою особою Нацкомісії - директором департаменту контрольно-правової роботи - ОСОБА_5 прийнято постанови від 04.05.2016 про порушення справ про правопорушення на ринку цінних паперів відносно ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал».

Надалі, 17.05.2016 уповноваженою особою Нацкомісії - начальником управління правозастосування - ОСОБА_6 винесено акти: № 294-ЦА-УП-Е та № 294-ЦА-УП-Е щодо ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал» відповідно.

Цього ж дня, представником ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал» - Бєлкіним Л.М. надано пояснення на порушення, викладені в актах.

07.-08.06.2016 уповноваженою особою Нацкомісії - членом комісії ОСОБА_3 винесено постанови про зупинення провадження у справах ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал».

14.07.2016 вказаною особою прийнято постанови про відновлення провадження у справах ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал».

25.07.2016 уповноваженою особою Нацкомісії - членом комісії ОСОБА_3 винесено Спірні постанови.

З наведеного вбачається про дотримання уповноваженими особами Нацкомісії передбаченої п.п. 1, 5 р. IV, п.п. 1-4 р. V, п. 1 р. VI Правил процедури розгляду справи про правопорушення на ринку цінних паперів щодо ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал», за наслідками якої членом комісії ОСОБА_3, як уповноваженою особою комісії у межах наданих повноважень, розглянуто справи про правопорушення і застосовано до відповідних учасників ринку цінних паперів санкцій, передбачених в розділі XVII Правил.

Суд зазначає, що процедура розгляду справ про правопорушення на ринку цінних паперів щодо ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал», як така, не оспорюється.

Спірним у справі є питання неподання, повторно, ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал» на вимоги НКЦПФР річної фінансової звітності за 2014 рік. При цьому, як позивачами, у позові та поясненнях (а.с. 35, 44), так і відповідачем, у відзиві та службовій записці № 15/02/350 від 04.07.2016 (а.с. 28, 51), акцентується на обставинах подання річної фінансової звітності ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал» станом на 31.12.2014.

Щодо повноважень витребування необхідних документів та іншої інформації, а також питання визначеної в постановах від 04.05.2016 та від 25.07.2016 відповідальності ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал».

Суд відмічає, що повноваження уповноважених осіб Нацкомісії (Голови та членів Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку; уповноважених Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку посадових осіб) передбачені ч. 2 ст. 9 Закону (загальні повноваження) та п. 2 р. ІІ Правил (спеціальні повноваження).

Так, за ч. 2 ст. 9 Закону, уповноважені особи Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку мають право: безперешкодно входити до підприємства, в установи, організації за службовим посвідченням та мати доступ до документів та інших матеріалів, необхідних для проведення перевірки; вимагати необхідні документи та іншу інформацію у зв'язку з реалізацією своїх повноважень; залучати за погодженням з відповідними центральними та місцевими органами виконавчої влади, органами місцевої влади та самоврядування, підприємствами та об'єднаннями їх спеціалістів, депутатів місцевих рад (за їх згодою) для проведення перевірок та ревізій; відповідно до розподілу обов'язків чи письмового доручення провадити в межах наданих повноважень розгляд справ про порушення чинного законодавства щодо випуску та обігу цінних паперів, у тому числі стандартів, норм і правил, визначених нормативними актами Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, видавати розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери, звертатися до правоохоронних органів щодо проведення досудового розслідування або вжиття інших заходів відповідно до законодавства; вимагати в межах своєї компетенції в посадових осіб підприємств, установ, організацій надання письмових пояснень.

Голова та члени Комісії можуть розглядати справи про правопорушення і застосовувати до учасників ринку цінних паперів санкції, передбачені в розділі XVII Правил (п. 2 р. ІІ Правил).

Поряд з визначеними Законом та Правилами повноваженнями уповноважених осіб Нацкомісії, слід вказати про визначені, статтею 8 Закону, повноваження Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, до яких відносяться: 1) давати висновки про віднесення цінних паперів до того чи іншого виду, визначеного чинним законодавством; 2) встановлювати обов'язкові нормативи достатності власних коштів та інші показники і вимоги, що обмежують ризики по операціях з цінними паперами в ході здійснення діяльності по випуску та обігу цінних паперів, інших видів професійної діяльності на ринку цінних паперів (за винятком банківських операцій), якщо інше не передбачено законами України; 3) встановлювати за погодженням з Кабінетом Міністрів України розмір плати за видачу ліцензій на провадження професійної діяльності на ринку цінних паперів, їх дублікатів і копій, переоформлення зазначених ліцензій та за видачу сертифікатів на право здійснення професійної діяльності з цінними паперами в Україні і їх дублікатів, а також за реєстрацію документів та надання відповідної інформації на запит юридичних і фізичних осіб, яка зараховується до Державного бюджету України; 4) встановлювати обмеження щодо суміщення видів професійної діяльності на ринку цінних паперів; 5) у разі порушення законодавства про цінні папери, нормативних актів Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку виносити попередження, зупиняти на термін до одного року розміщення (продаж) та обіг цінних паперів того чи іншого емітента, дію ліцензій, виданих Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку, анулювати дію таких ліцензій; 51) зупиняти обіг цінних паперів емітента у зв'язку з включенням його до списку емітентів, що мають ознаки фіктивності; 52) подавати позов до суду про припинення юридичної особи - емітента у зв'язку з включенням його до списку емітентів, що мають ознаки фіктивності; 53) скасовувати реєстрацію випуску цінних паперів емітента після ухвалення судом відповідного рішення суду за позовом Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, передбаченим пунктом 52 цієї статті; 54) встановлювати за погодженням з Антимонопольним комітетом України максимальні розміри тарифів на оплату послуг фондової біржі; 6) пункт 6 статті 8 виключено; 7) у разі порушення фондовою біржею законодавства про цінні папери, статуту та правил фондової біржі зупиняти торгівлю на фондовій біржі до усунення таких порушень; 8) здійснювати контроль за достовірністю і розкриттям інформації, що надається емітентами та особами, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів, і саморегулівними організаціями, та її відповідністю встановленим вимогам; 9) проводити самостійно чи разом з іншими відповідними органами перевірки та ревізії фінансово-господарської діяльності професійних учасників ринку цінних паперів та саморегулівних організацій професійних учасників ринку цінних паперів, а також перевірки та ревізії діяльності емітентів щодо стану корпоративного управління та здійснення операцій з розміщення та обігу цінних паперів; 91) проводити самостійно чи спільно з іншими відповідними органами перевірки стану дотримання юридичними особами, строк дії ліцензії яких закінчився або ліцензії яких на провадження певних видів професійної діяльності на фондовому ринку анульовано, вимог законодавства, передбачених на випадок закінчення строку дії або анулювання ліцензії. Така перевірка може бути проведена не більше ніж протягом трьох років з дня закінчення дії (анулювання) зазначеної ліцензії; 10) надсилати емітентам, особам, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів, фондовим біржам та саморегулівним організаціям обов'язкові для виконання розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери та вимагати надання необхідних документів відповідно до чинного законодавства; 11) надсилати матеріали в правоохоронні органи стосовно фактів правопорушень, за які передбачена адміністративна та кримінальна відповідальність, якщо до компетенції комісії не входить накладення адміністративних стягнень за відповідні правопорушення; 12) надсилати матеріали в органи Антимонопольного комітету України у разі виявлення порушень законодавства про захист економічної конкуренції; 13) розробляти і затверджувати з питань, що належать до її компетенції, обов'язкові для виконання нормативні акти; 14) накладати адміністративні стягнення, штрафні та інші санкції за порушення чинного законодавства на юридичних осіб та їх співробітників, аж до анулювання ліцензій на здійснення професійної діяльності на ринку цінних паперів; 15) порушувати питання про звільнення з посад керівників фондових бірж та інших установ інфраструктури фондового ринку у випадках недодержання ними чинного законодавства України, з метою захисту інтересів інвесторів та громадян; 16) призначати тимчасово (до двох місяців) керівників фондових бірж, депозитаріїв та інших установ інфраструктури фондового ринку, зупиняти або припиняти допуск цінних паперів на фондові біржі або торгівлю ними на будь-якій фондовій біржі, зупиняти кліринг та укладення договорів купівлі-продажу, цінних паперів на фондових біржах на певний термін для захисту держави, інвесторів; 17) здійснювати разом з іншими виконавчими органами контроль за поліграфічною базою з випуску цінних паперів; 18) здійснювати моніторинг руху інвестицій в Україну та за її межі через фондовий ринок; 19) розробляти та впроваджувати моделі інфраструктури фондового ринку; 20) вести облік, встановлювати вимоги до програмного забезпечення автоматизованих, інформаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем, призначених для здійснення професійної діяльності на фондовому ринку, та здійснювати контроль за дотриманням зазначених вимог; 21) вилучати під час проведення перевірок на строк до трьох робочих днів документи, що підтверджують факти порушення актів законодавства про цінні папери; 22) порушувати в суді питання про ліквідацію корпоративного інвестиційного фонду та саморегулівних організацій; 23) приймати рішення про ліквідацію пайового інвестиційного фонду; 24) проводити перевірки незалежних оцінювачів майна інститутів спільного інвестування щодо додержання вимог законодавства у сфері спільного інвестування; 25) з метою запобігання і боротьби з правопорушеннями на ринку цінних паперів у рамках міжнародного співробітництва на умовах взаємності надавати та одержувати інформацію з питань функціонування ринку цінних паперів і професійних учасників ринку цінних паперів, яка не становить державної таємниці та не призводить до розголошення професійної таємниці; 26) з метою запобігання і протидії легалізації (відмиванню) доходів, здобутих злочинним шляхом, у рамках міжнародного співробітництва надавати та одержувати від відповідних органів інших держав інформацію стосовно діяльності окремих професійних учасників ринку цінних паперів у випадках і порядку, встановлених у відповідних міжнародних договорах України; 27) встановлювати граничні тарифи на послуги Рейтингових агентств, які оплачуються за рахунок коштів державного та місцевих бюджетів; 28) проводити самостійно чи разом з іншими відповідними органами перевірки фінансово-господарської діяльності уповноважених рейтингових агентств; 29) у разі виявлення ознак порушення Рейтинговим агентством вимог законів України у сфері цінних паперів та/або нормативних актів Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку вживати заходи впливу відповідно до законодавства, в тому числі виключати уповноважені рейтингові агентства з Державного реєстру уповноважених рейтингових агентств, анулювати Свідоцтво про включення до Державного реєстру уповноважених рейтингових агентств, виключити міжнародні рейтингові агентства з переліку визнаних; 30) для захисту інтересів держави та інвесторів у цінні папери зупиняти на підставі рішення Комісії внесення змін до системи реєстру власників іменних цінних паперів або до системи депозитарного обліку щодо цінних паперів певного емітента або певного власника на строк до усунення порушень, що стали підставою для прийняття такого рішення; 31) звертатися до судів із запитами щодо надання інформації про знаходження у них на розгляді справ щодо цінних паперів та корпоративного управління у зв'язку з розглядом Комісією питань діяльності відповідних емітентів та професійних учасників ринку цінних паперів; 311) звертатися до суду з позовом (заявою) про припинення акціонерного товариства внаслідок: допущення при його створенні порушень, які неможливо усунути; неподання акціонерним товариством протягом двох років поспіль Національній комісії з цінних паперів та фондового ринку інформації, передбаченої законом; неутворення органів акціонерного товариства протягом року з дня реєстрації Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку звіту про результати приватного розміщення акцій серед засновників акціонерного товариства; нескликання акціонерним товариством загальних зборів акціонерів протягом двох років поспіль; 32) узагальнювати практику застосування законодавства з питань корпоративного управління; 33) здійснювати інші права, передбачені законом.

Наразі, приймаючи до уваги надані ч. 2 ст. 9 Закону та п. 2 р. ІІ Правил уповноваженим особам Нацкомісії повноваження, виходячи з правових конструкцій передбачених статтею 8 Закону повноважень НКЦПФР, і зокрема, повноваження Нацкомісії надсилати емітентам, особам, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів, фондовим біржам та саморегулівним організаціям обов'язкові для виконання розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери та вимагати надання необхідних документів відповідно до чинного законодавства, варто вказати, що оскільки вказане повноваження НКЦПФР пов'язане з надсиланням емітентам, особам, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів, фондовим біржам та саморегулівним організаціям обов'язкових для виконання розпоряджень про усунення порушень законодавства про цінні папери, питання винесення розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери нерозривно пов'язано з визначеним колом суб'єктів, яким надано право видавати розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери. При цьому, реалізація права Нацкомісії вимагати надання необхідних документів відповідно до чинного законодавства залежить, в розрізі передбаченого повноваження, від обставин винесення відповідного розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери.

Процедурні питання прийняття розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери та його оскарження, контролю за його виконанням, врегульовано приписами р. XIV Правил.

Так, розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери виноситься уповноваженою особою за наслідками розгляду справи про правопорушення одночасно з прийнятим рішенням у разі, якщо на момент розгляду справи порушення не усунуто. Розпорядження про усунення порушень може бути винесено без порушення справи про правопорушення на ринку цінних паперів у випадках, передбачених нормативно-правовими актами Комісії. Розпорядження про усунення порушень можуть виносити Голова Комісії, члени Комісії, уповноважені Комісією посадові особи. Розпорядження про усунення порушень надається особі, щодо якої його винесено (про що здійснюється відповідний напис на примірнику розпорядження, що залишається у справі), або надсилається поштою протягом п'яти робочих днів з дати його винесення. Розпорядження про усунення порушень повинно містити: номер, дату, місце винесення; посаду, прізвище, ім'я та по батькові уповноваженої особи, яка винесла розпорядження; відомості про особу, щодо якої виноситься розпорядження; викладення обставин справи; посилання на нормативно-правовий акт, норми якого порушено; посилання на законодавчий акт, що передбачає можливість винесення такого розпорядження; термін усунення порушень законодавства про цінні папери; термін повідомлення уповноваженої особи про усунення порушень. Розпорядження про усунення порушень підписується уповноваженою особою, яка його винесла, та скріплюється гербовою печаткою. Уповноваженою особою, яка винесла розпорядження про усунення порушень, до моменту спливу терміну виконання розпорядження про усунення порушень за письмовим клопотанням порушника може бути прийнято рішення про продовження терміну виконання цього розпорядження, яке оформляється новим розпорядженням про усунення порушень та протягом трьох робочих днів направляється особі, щодо якої його винесено. До моменту спливу терміну виконання розпорядження про усунення порушень таке розпорядження може бути переглянуто уповноваженою особою, якою його винесено, за клопотанням порушника або з власної ініціативи. За результатами перегляду розпорядження про усунення порушень уповноважена особа приймає рішення про скасування розпорядження або залишення його без змін. Рішення про скасування розпорядження про усунення порушень оформляється розпорядженням про скасування розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери, яке протягом трьох робочих днів надсилається особі, щодо якої його винесено. Про результати перегляду розпорядження про усунення порушень повідомляється особа, щодо якої винесено розпорядження. У разі повернення розпорядження про усунення порушень до чи після терміну, встановленого для виконання цього розпорядження, з відмітками пошти "організація не значиться", "підприємство вибуло" тощо уповноважена особа Комісії, яка винесла це розпорядження, повинна скасувати його у зв'язку з його поверненням. У разі анулювання ліцензії на здійснення певного виду професійної діяльності на фондовому ринку до спливу терміну, встановленого для усунення порушення, уповноважена особа Комісії, яка винесла це розпорядження, повинна скасувати розпорядження про усунення порушення, винесене щодо особи, якій анульовано ліцензію. Контроль за виконанням розпорядження про усунення порушень здійснює структурний підрозділ Комісії або структурний підрозділ територіального органу Комісії, про що зазначається у цьому розпорядженні. У разі невиконання або несвоєчасного виконання розпорядження про усунення порушень уповноважена особа застосовує відповідну санкцію та у разі необхідності виносить нове розпорядження.

Виходячи з наведених положень розділу XIV Правил, слідує висновок про можливість винесення розпорядження про усунення порушень законодавства про цінні папери як за наслідками розгляду справи про правопорушення, так і без порушення справи про правопорушення на ринку цінних паперів, що відбувається у випадках, передбачених нормативно-правовими актами Комісії. В обох випадках розпорядження підписується уповноваженою особою, яка його винесла, та скріплюється гербовою печаткою, і повинно містити: номер, дату, місце винесення; посаду, прізвище, ім'я та по батькові уповноваженої особи, яка винесла розпорядження; відомості про особу, щодо якої виноситься розпорядження; викладення обставин справи; посилання на нормативно-правовий акт, норми якого порушено; посилання на законодавчий акт, що передбачає можливість винесення такого розпорядження; термін усунення порушень законодавства про цінні папери; термін повідомлення уповноваженої особи про усунення порушень.

Суд акцентує, що зі змісту мотивувальних частин постанов від 04.05.2016 про порушення справ про правопорушення на ринку цінних паперів щодо ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал» випливає, що Комісією, внаслідок здійснення останньою, згідно статті 3 Закону України «Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні», заходів по контролю за достовірністю інформації, що надається емітентами контролюючим органам, на підставі пункту 10 статті 8 та статті 9 Закону було направлено запити до емітентів облігацій ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал» від 11.02.2016 № 15/02/3014 і № 15/02/3010.

Однак, враховуючи посилання у таких постановах на пункт 10 статті 8 Закону, суд зауважує, що в матеріалах справи не міститься доказів винесення обов'язкових для виконання ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал» розпоряджень про усунення порушень законодавства про цінні папери, які, в свою чергу, є підставами для витребування Комісією у юридичних осіб необхідних документів відповідно до чинного законодавства згідно пункт 10 статті 8 Закону.

Щодо посилань в постановах від 04.05.2016 на статтю 9 Закону, суд звертає увагу, що повноваження Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, визначені ст. 8 Закону, не є делегованими уповноваженим особам Нацкомісії, які мають право вимагати необхідні документи та іншу інформацію у зв'язку з реалізацією виключно своїх повноважень. Відтак, саме Нацкомісії, як колегіальному органу, для забезпечення виконання покладених на неї завдань і функцій надано право, згідно пп. 50 п. 6 «Положення про Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку», завт. Указом Президента України від 23.11.2011 № 1063/2011, здійснювати контроль за достовірністю інформації, що надається емітентами та особами, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів, та її відповідністю встановленим стандартам.

Таким чином повноваження уповноважених осіб Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо витребування необхідних документів та іншої інформації у зв'язку з реалізацією своїх повноважень не є тотожним повноваженням, що надані Законом Нацкомісії.

За п. 7 ч. 1 ст. 11 Закону, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку застосовує до юридичних осіб фінансові санкції за неподання, подання не в повному обсязі інформації та/або подання недостовірної інформації до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку - у розмірі до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З припису п. 7 ч. 1 ст. 11 Закону випливає можливість застосування Нацкомісією до юридичних осіб фінансових санкцій за: а) неподання інформації, б) подання не в повному обсязі інформації та/або в) подання недостовірної інформації.

Наявна в матеріалах справи службова записка від 04.07.2016, в сукупності з викладеними в постановах від 04.05.2016 та від 25.07.2016 відомостями, вказує про проведення аналізу річної фінансової звітності ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал», за наслідками проведення якого виявлено невідповідність її вимогам міжнародних стандартів фінансової звітності та міжнародних стандартів аудиту емітентів.

Зі змісту постанов від 25.07.2016 видно, що ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал» листами від 22.02.2016 № 2202/2 (вхідн. № 1546-з від 25.02.2016) і від 18.02.2016 № 2/02-16 (вхідн. № 1501-з від 24.02.2016) відмовило в наданні запитуваної інформації, що, як зауважено в постановах, свідчить про неподання ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал» інформації на запит, за що пунктом 7 частини першої статті 11 Закону передбачена відповідальність юридичних осіб.

Відповідно до ст. 40 Закону України «Про цінні папери та фондовий ринок», річна інформація про емітента є регульованою інформацією та підлягає розкриттю емітентом не пізніше 30 квітня року, наступного за звітним. Річна інформація повинна залишатися в публічному доступі на власному веб-сайті емітента протягом щонайменше 10 років після її розкриття. Строки, порядок і форми розкриття регулярної інформації про емітента (річної та проміжної) і відомостей, що містяться у такій інформації, встановлюються Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку, яка вживає заходів щодо розкриття зазначеної інформації.

«Положення про розкриття інформації емітентами цінних паперів» регулює склад, порядок і строки розкриття на фондовому ринку регулярної (квартальної, річної), особливої інформації, інформації про іпотечні цінні папери, сертифікати фонду операцій з нерухомістю, інформації в повідомленні про проведення загальних зборів емітентами цінних паперів та подання її до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, інформації, що міститься в проспекті емісії (інформації про випуск іпотечних сертифікатів цінних паперів та звіті про результати розміщення (звіті про підсумки випуску іпотечних сертифікатів цінних паперів емітентами цінних паперів, а також регулює строки (терміни) та перелік оприлюднення публічними акціонерними товариствами інформації, що підлягає оприлюдненню відповідно до вимог законодавства, на власному веб-сайті (веб-сторінці).

У відповідності до п. 4 глави 4 розділу ІІ «Положення про розкриття інформації емітентами цінних паперів», розкриття регулярної річної інформації має здійснюватись шляхом розміщення в загальнодоступній інформаційній базі даних Комісії, опублікування в офіційному друкованому виданні, розміщення на сторінці в мережі Інтернет та подання до Комісії. Розкриття регулярної річної інформації здійснюється у такі терміни: розміщення в загальнодоступній інформаційній базі даних Комісії - у термін не пізніше 30 квітня року, наступного за звітним; опублікування у офіційному друкованому виданні - у термін не пізніше 30 квітня року, наступного за звітним; розміщення на сторінці в мережі Інтернет - у термін не пізніше 30 квітня року, наступного за звітним; подання до Комісії - не пізніше 1 червня року, наступного за звітним.

З наведених норм Закону України «Про цінні папери та фондовий ринок» та «Положення про розкриття інформації емітентами цінних паперів» вбачається про встановлений порядок та строки розкриття регулярної річної інформації емітентами цінних паперів. При цьому, зі змісту Закону України «Про цінні папери та фондовий ринок» та «Положення про розкриття інформації емітентами цінних паперів» не випливає про порядок та строки повторної подачі звітності.

Варто наголосити, що станом на 31.12.2014 ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал» подали річну фінансову звітність, що не заперечується НКЦПФР.

За таких обставин, приймаючи до уваги не винесення обов'язкових для виконання ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал» розпоряджень про усунення порушень законодавства про цінні папери, що є підставами для витребування Комісією у ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал» необхідних документів відповідно до чинного законодавства згідно пункту 10 статті 8 Закону, з урахуванням подання позивачами до НКЦПФР річної фінансової звітності за 2014 рік у передбаченому законодавством порядку, враховуючи, що Законом України «Про цінні папери та фондовий ринок» та «Положенням про розкриття інформації емітентами цінних паперів» не випливає про порядок та строки повторної подачі звітності, зважаючи, що здійснення аналізу річної фінансової звітності позивачів, за яким виявлено невідповідність річної фінансової звітності ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал» вимогам міжнародних стандартів фінансової звітності та міжнародних стандартів аудиту емітентів, не є тотожним поняттю неподання Нацкомісії інформації в контексті п. 7 ч. 1 ст. 11 Закону, суд вважає необґрунтованими зазначені у постановах від 25.07.2016 правові висновки відповідача про наявність підстав для застосування до позивачів фінансових санкцій за п. 7 ч. 1 ст. 11 Закону.

Додатково, слід вказати, що оскільки розпорядження Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 25.07.2016 № 196-ЦА-УП-Е винесене уповноваженою особою Нацкомісії - членом комісії ОСОБА_3 за наслідками розгляду справи про правопорушення одночасно з прийнятим Постанови-2, і остання, за висновками суду, є неправомірною, враховуючи, що недоведеним є вчинення позивачем-1 правопорушення передбаченого п. 7 ч. 1 ст. 11 Закону, наявні підстави для скасування як відповідного розпорядження так і прийняту на його основі постанову НКЦПФР від 22.12.2016 № 746-ЦА-УП-Е, яка, з огляду на наведені висновки у відповідній частині в сукупності, є такою, що винесена без достатньої правової підстави.

Викладені у запереченнях Нацкомісією твердження про правомірність винесення Постанови-2, оскільки 10.10.2016 ТОВ «Кайдзен Капітал» подало до Комісії інформацію та документи, визначені у розпорядженні від 25.07.2016 № 196-ЦА-УП-Е, що, за переконанням відповідача, вказує про виконання розпорядження, а відтак, слід відмовити в позові в цій частині, судом відхиляються з тих підстав, що подання позивачем-1 документів під час перебування справи на розгляді в суді, предметом спору якої було визнання неправомірною та скасування Постанови-2, не обмежувало ТОВ «Кайдзен Капітал» в праві подавати витребувані у розпорядженні від 25.07.2016 № 196-ЦА-УП-Е інформацію та документи.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди, у відповідності до положень частини 2 статті 2 КАС України, перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У відповідності до ч.ч. 1, 2, 4 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

На думку суду, відповідач не довів правомірності прийнятих рішень, та прийняв їх необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); непропорційно, зокрема з без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Статтею 79 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених судом висновків в цілому, суд вважає, що позовні вимоги позивачів, з урахуванням поданих уточнень, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки в даному випадку суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, то судові витрати підлягають відшкодуванню на користь позивачів за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, як то відповідача у справі.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 9, 72-78, 241-246, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов ТОВ «Кайдзен Капітал» та ТОВ ФК «Трійка Капітал», з урахуванням заяви б/н від 26.01.2017 «Про збільшення позовних вимог», задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною і скасувати постанову Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 25.07.2016 № 394-ЦА-УП-Е.

3. Визнати протиправним і скасувати розпорядження Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 25.07.2016 № 196-ЦА-УП-Е.

4. Визнати протиправною і скасувати Постанову Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 22.12.2016 № 746-ЦА-УП-Е.

5. Визнати протиправною і скасувати постанову Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 25.07.2016 № 395-ЦА-УП-Е.

6. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Кайдзен Капітал» (ідентифікаційний код - 37962781, місцезнаходження юридичної особи: 03150, м. Київ, вул. Антоновича, буд. 51, кім. 510, 1702), на будь-який рахунок, виявлений державним виконавцем під час виконання рішення суду, за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (місцезнаходження юридичної особи: 01010, м. Київ, вул. Московська, буд. 8, корп. 30, ідентифікаційний код - 37956207) понесені ТОВ «Кайдзен Капітал» витрати по сплаті судового збору у розмірі 4 356,00 грн. (чотири тисячі триста п'ятдесят шість гривень).

7. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Трійка Капітал» (ідентифікаційний код - 38282696, місцезнаходження юридичної особи: 03110, м. Київ, вул. Івана Клименка, буд. 39/8), на будь-який рахунок, виявлений державним виконавцем під час виконання рішення суду, за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (місцезнаходження юридичної особи: 01010, м. Київ, вул. Московська, буд. 8, корп. 30, ідентифікаційний код - 37956207) понесені ТОВ ФК «Трійка Капітал» витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 378,00 грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім гривень).

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Суддя К.С. Пащенко