Справа № 810/2872/16
Суддя: Кузьменко В. В.
Дата ухвалення: 2018-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/2872/16 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Харченко С.В.
Суддя-доповідач : Кузьменко В. В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 серпня 2018 року м. Київ

Колегія Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Степанюка А. Г.,

за участю секретаря Видмеденко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "Миронівський хлібопродукт" до Державної екологічної інспекції у м. Києві про визнання протиправними дій та рішень, їх скасування, за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Миронівський хлібопродукт" на постанову Київського окружного адміністративного суду від 02.02.2017, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправними та скасування: направлення на проведення позапланової перевірки позивача від 22.07.2016 № 562, актів перевірки від 05.08.2016 № 04/563а, 05.08.2016 № 04/564а та припису відповідача від 11.08.2016 № 04/249п. Просив також визнати протиправними дії відповідача стосовно проведення позапланової перевірки з приводу дотримання Публічним акціонерним товариством "Миронівський хлібопродукт" вимог природоохоронного законодавства.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 02.02.2017 позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про задоволення позову в повному обсязі.

В судове засідання з'явилися представники сторін. Представник апелянта підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, надав до суду додаткові письмові документи.

Однак, вказані докази, не подані у встановлений законом строк, відтак, до розгляду судом не приймаються. Відповідно до ч. 8 ст. 79 КАС України, представник апелянта не обґрунтував неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від нього.

Заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, відзив на апеляцію, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції дійшов висновку про відмову в задоволенні позову, виходячи з того, що акт перевірки не породжує правових наслідків для позивача, а лише фіксує факт вчинення правопорушення, а тому не є рішеннями суб'єкта владних повноважень у розумінні КАС України, а висновки посадових осіб Державної екологічної інспекції у м. Києві щодо виявлених під час перевірки Публічним акціонерним товариством "Миронівський хлібопродукт" порушень природоохоронного законодавства є обґрунтованими, а вимоги щодо усунення порушень, викладені у приписі від 11.08.2016 № 04/249п - правомірними.

Колегія суддів погоджується з таким висновком виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що у липні-серпні 2016 року посадовими особами Державної екологічної інспекції у м. Києві згідно наказу від 22.07.2016 № 495 та направлення від 22.07.2017 № 562, на підставі статті 202 Закону України "Про охорону навколишнього середовища" від 25.06.1991 № 1264-ХІІ, статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V та Порядку організації та проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затвердженого наказом Міністерством охорони навколишнього природного середовища України від 10.09.2008 № 464, проведено позапланову перевірку з питань дотримання Публічним акціонерним товариством "Миронівський хлібопродукт" вимог природоохоронного законодавства в частині засипання яру та знесення зелених насаджень під час проведення робіт з будівництва дороги за адресою: м. Київ, вул. Заболотного, 158.

За результатами проведеної перевірки контролюючим органом складено акти, якими зафіксовано порушення позивачем вимог природоохоронного законодавства, а саме: акт обстеження земельної ділянки від 01.08.2016 (а.с. 93); акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства щодо охорони, утримання зелених насаджень у населених пунктах України від 05.08.2016 № 04/563а (а.с. 103-105); акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами від 05.08.2016 № 04/564а (а.с. 96-102).

Під час перевірки встановлено, що позивачем не дотримано вимог природоохоронного законодавства, що виявилось у: знищенні газону загальною площею 5545 м2; нездійсненні заходів щодо запобігання забрудненню земель хімічними і радіоактивними речовинами, відходами, стічними водами, а саме: засмічення земельної ділянки будівельними відходами та розміщення люмінесцентних ламп; недотриманні екологічних нормативів при використанні та охороні земель; відсутності висновку екологічної експертизи на території, на якій здійснено видалення дерево-чагарникової рослинності на площі більше 0,12 га; ненаданні контролюючому органу договору підряду, декларації про проведенню підготовчих робіт, дозвільних документів на проведення будівництва, наказу (наказів) про призначення відповідальних осіб у сфері охорони навколишнього природного середовища, заяви про намір щодо забудови земельної ділянки; відсутності в проектній документації на будівництво об'єкта розділу «Оцінка впливу на навколишнє середовище».

На підставі актів перевірки посадовими особами Державної екологічної інспекції у м. Києві винесено припис від 11.08.2016 № 04/249п, яким Публічне акціонерне товариство "Миронівський хлібопродукт" зобов'язано усунути порушення природоохоронного законодавства, виявлені під час перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, зокрема, шляхом: ліквідування засмічення та приведення території у санітарний стан; проведення екологічної експертизи на вирубку дерево-чагарникової рослинності на території площею більше 0,12 га з наданням висновку; надання договору підряду, декларації про проведення підготовчих робіт, дозвільних документів на проведення будівництва, наказу(ів) про призначення відповідальної(их) особи(осіб) у сфері охорони навколишнього природного середовища, заяви про намір щодо забудови земельної ділянки та проектної документації на будівництво об'єкта, що містить розділ «Оцінка впливу на навколишнє середовище».

Не погоджуючись з вказаними актами та приписом, позивач звернувся до суду з позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи колегія суддів виходить з наступного.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон України №877-V).

Відповідно до ст. 1 Закону України №877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Згідно з ст. 3 державний нагляд (контроль) здійснюється зокрема за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров'я людини.

Відповідно до абз. 5 ч. 1 ст. 6 підставами для здійснення позапланових заходів є: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

За приписами частини п'ятої статті 7 Закону України №877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Статтею передбачено, що суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

Як встановлено, скарга ОСОБА_3 містить чіткий опис порушень та докази, якими вони обґрунтовуються (фотоматеріали). Вказує на порушення позивачем вимог природоохоронного законодавства, що полягало у знищенні зеленої зони під час будівництва позивачем дороги у Голосіївському районі м. Києва та викиді небезпечних відходів поблизу підприємства. Цих відомостей достатньо, щоб вважати скаргу «обґрунтованою» у контексті застосування ст. 6 Закону України №877-V та ініціювання позапланової перевірки.

18.07.2016 Державною екологічною інспекцією у м. Києві отримано згоду Державної екологічної інспекції України на проведення позапланового контролюючого заходу від 18.07.2016 № 2/3-837ЗГ та 22.07.2016 відповідачем прийнято рішення про проведення позапланової перевірки Публічного акціонерного товариства "Миронівський хлібопродукт" з 25.07.2016 по 05.08.2016, оформлене наказом від № 495, на підставі якого видано направлення на проведення контролюючого заходу від 22.07.2016 № 562.

Таким чином, відповідачем дотримано визначену законодавством процедуру ініціювання проведення позапланового контролюючого заходу.

Суб'єкт господарювання, який вважає, що підстави ініціювання заходу державного нагляду є необґрунтованими або дії посадових осіб контролюючого органу з приводу його проведення вчиняються із порушенням визначеної законом процедури, зокрема, шляхом непред'явлення уповноваженій особі суб'єкта господарювання наказу про призначення перевірки, направлення на її проведення, невнесення такими особами запису до журналу реєстрації перевірок, має право на вжиття превентивних заходів у вигляді недопуску посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України, саме на етапі допуску посадових осіб контролюючого органу до перевірки суб'єкт господарювання може ставити питання про необґрунтованість її призначення та проведення, реалізувавши своє право на захист від безпідставного здійснення контролю щодо себе. У свою чергу, допуск до перевірки нівелює правові наслідки процедурних порушень, допущених контролюючим органом при призначенні такої перевірки.

На момент проведення спірної перевірки процедура проведення перевірок з питань здійснення державного контролю у сфері охорони навколишнього природного середовища та оформлення їх результатів регулювалась також Порядком організації та проведення перевірок суб'єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, який затверджений наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10 вересня 2008 року № 464 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 15 січня 2009 за № 18/16034 (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 3.3 Порядку орган Держекоінспекції не пізніше як за десять днів до початку проведення перевірки надсилає рекомендованим листом чи телефонограмою за рахунок коштів органу Держекоінспекції, або вручає особисто посадовій особі суб'єкта господарювання під розписку повідомлення про проведення планової перевірки (додаток 2). У повідомленні про проведення планової перевірки зазначається дата початку та закінчення перевірки, найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється перевірка, найменування органу Держекоінспекції.

Згідно із пунктом 4.9 Порядку державні інспектори проводять перевірки об'єкта в присутності керівника суб'єкта господарювання або уповноважених ним осіб.

Згідно з пунктом 4.13 Порядку за результатами проведеної планової або позапланової перевірки, в тому числі спільно з іншими органами державного нагляду (контролю), державним інспектором складається уніфікований акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, що містить перелік питань для здійснення планових заходів державного нагляду (контролю), залежно від ресурсу, що перевірявся.

Таким чином, перевірка органами державного нагляду (контролю) здійснюється за умови письмового повідомлення суб'єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу шляхом направлення повідомлення рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання.

При цьому відповідна перевірка об'єкта здійснюється в присутності керівника суб'єкта господарювання або уповноважених ним осіб та за її результатами державним інспектором складається уніфікований акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, що містить перелік питань для здійснення планових заходів державного нагляду (контролю), залежно від ресурсу, що перевірявся.

Колегією суддів встановлено, що направлення на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 22.07.2016 № 562 отримано позивачем 25.07.2016, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. Позапланова перевірка здійснювалась у присутності головного еколога Публічного акціонерного товариства "Миронівський хлібопродукт" Семенця О.О.

Таким чином, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції про те, що дії Державної екологічної інспекції у м. Києві щодо проведення планової перевірки позивача не порушують прав та законних інтересів товариства, тому підстав для задоволення позовних вимог у відповідній частині немає.

В свою чергу, акт перевірки є документом, який лише підтверджує факт проведення перевірки, містить доказову інформацію про виявлені правопорушення та може бути наданий суду під час вирішення спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта і не зумовлює виникнення будь-яких прав та обов'язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялася.

Акт перевірки не є правовим актом індивідуальної дії, оскільки не є актом застосування норм права та не встановлює конкретні приписи, звернені до окремої особи, а само по собі його складання за результатами перевірки уповноваженими особами відповідача не може порушувати прав позивача.

Відповідно до пункті 4.20 та 4.21 Порядку № 464 в останній день перевірки два примірники акта перевірки підписуються державними інспекторами, які проводили перевірку, і всіма членами комісії (якщо перевірка проводилася комісією), керівником або уповноваженою особою суб'єкта господарювання. Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта перевірки.

Один примірник акта перевірки (з відповідними додатками) передається керівнику (уповноваженій ним особі) суб'єкта господарювання, про що на останній сторінці примірників акта перевірки робиться відповідна відмітка за підписом особи, яка отримала акт перевірки, із зазначенням посади, прізвища та ініціалів, а також дати одержання акта. Другий примірник акта перевірки зберігається в органі Держекоінспекції.

У разі, якщо посадова особа або уповноважений нею представник суб'єкта господарювання відмовляється від отримання акта перевірки особисто, то такий акт передається через канцелярію суб'єкта господарювання (із зазначенням вхідного реєстраційного номера) або відправляється рекомендованим листом. До примірника акта, який зберігається в органі Держекоінспекції, додаються документи, що підтверджують факт поштового відправлення та вручення адресату акта перевірки (пункт 4.22 Порядку № 464).

Аналогічні положення документування висновків перевірки викладені у ст. 7 Закону № 877-V.

Тобто, чинним законодавством передбачено, що у разі неможливості вручення суб'єкту господарювання акту перевірки одразу після завершення контролюючого заходу, такий акт з викладеними у ньому висновками має бути доведений до відома підприємства в інший спосіб, зокрема, засобами поштового зв'язку.

Оскаржувані акти направлені відповідачем на юридичну та фактичну адреси позивача та отримані його представником 15.08.2016 та 16.08.2016, що підтверджується повідомленнями про вручення рекомендованих поштових відправлень які містяться в матеріалах справи.

Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Приписом є обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Згідно оскаржуваного припису, позивачу запропоновано ліквідувати та привести територію в санітарний стан, додержуватись екологічних нормативів при використанні та охороні земель, провести екологічну експертизу на вирубку дерево-чагарникової рослинності на території площею більше 0,12 га та надати висновок, надати договір підряду, декларацію на проведення підготовчих робіт та дозвільні документи на проведення будівництва, надати накази про призначення відповідальних осіб у сфері охорони навколишнього природного середовища та надати погоджену заяву про наміри та розділ проекту «Оцінка впливу на навколишнє середовище».

Апелянт зазначає про наявність у нього декларації про початок виконання будівельних робіт, як на дозвіл щодо вчинення вказаних дій, однак, вказана декларація зареєстрована після проведеного відповідачем у липні-серпні 2016 року перевірки, а саме, зареєстрована Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві 14.09.2016 (а.с. 140-143). Крім того, припис містить ряд інших порушень, виявлених перевіркою.

Доказів наявності у позивача рішення компетентного органу про видалення або збереження зелених насаджень на земельній ділянці по вул. Заболотного, 158 немає, як і доказів знесення зелених насаджень іншими особами.

Враховуючи викладене у сукупності, апелянтом не було надано доказів на підтвердження вимог апеляційної скарги. Інші доводи, викладені апелянтом в апеляційній скарзі вказаного не спростовують, тому колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції, а позовні вимоги позивача необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Миронівський хлібопродукт" на постанову Київського окружного адміністративного суду від 02.02.2017 у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "Миронівський хлібопродукт" до Державної екологічної інспекції у м. Києві про визнання протиправними дій та рішень, їх скасування - залишити без задоволення.

Постанову Київського окружного адміністративного суду від 02.02.2017 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

А. Г. Степанюк

Повний текст постанови виготовлено 04.09.2018.