Справа № 569/16827/16-а
Суддя: Шидловський В.Б.
Дата ухвалення: 2018-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
ПОСТАНОВА

іменем України

"04" вересня 2018 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Шидловського В.Б.

суддів: Мацького Є.М.

Шевчук С.М.,

за участю секретаря Баліцької Т.М.,

позивача: ОСОБА_2

представника позивача: ОСОБА_3

третьої особи: ОСОБА_4

представника третьої особи: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від "30" березня 2018 р. у справі за позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, третя особа - ОСОБА_4 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 9 грудня 2016 року № 307-ф , -

суддя в 1-й інстанції - Бердій М.А.,

час ухвалення рішення - 15:21:34

місце ухвалення рішення - м.Рівне,

дата складання повного тексту рішення - не зазначено,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до Рівненського міського суду з адміністративним позовом до ДАБІ України в особі Управління ДАБІ у Рівненській області (надалі ДАБІ), в якому зазначила, що постановою в справі про адміністративне правопорушення № 307-ф від 09.12.2016 року винесеною головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Рівненській області ОСОБА_6 її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.7 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6 800 грн. З даною постановою позивач не згідна, оскільки вважає, що вона не відповідає закону, обставинам справи, а тому підлягає скасуванню.

Рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 30.03.2018 року адміністративний позов ОСОБА_2 задоволено повністю.

Скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення № 307-ф від 09.12.2016 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності передбаченої ч.7 ст.96 КУпАП та накладення на неї адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 6 800 грн. винесену головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області ОСОБА_6.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, ОСОБА_4 звернулася до суду із апеляційною скаргою, у якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове судове рішення, яким в задоволенні позову відмовити повністю. Доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що вказані ремонтні роботи не були проведені у стані крайньої необхідності, адже будинок не було визнано аварійним; в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б свідчили про існування небезпеки заподіяння шкоди у разі невиконання самовільних будівельних робіт; позивачем проведено роботи не з метою нагального ремонту, а здійснено нову добудову до будинку; позивач мав можливість і достатньо часу для отримання права на виконання будівельних робіт у відповідності до ч. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", однак чомусь цим не скористався.

Колегія суддів, заслухавши доповідь головуючого судді по справі, перевіривши правильність висновків суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги в порядку ст.308 КАС України встановила наступні обставини.

Актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 837 від 06.12.2016 року встановлено, що станом на момент перевірки ОСОБА_2 виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири № 3 на вул.Пересопницькій, 208 в м.Рівне без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням пункту п.2 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". На об'єкті виконані будівельні роботи з демонтажу зовнішньої частини стіни кімнати, позначеної в технічному паспорті 3.3, влаштування фундаменту під стіну, виконана кладка стіни з пінобетонних блоків. Зазначений акт підписано ОСОБА_2

На підставі виявлених порушень інспектором ОСОБА_10. складено протокол про адміністративне правопорушення від 06.12.2016 року та видано ОСОБА_2 припис з вимогою в термін до 28.12.2016 року зупинити виконання будівельних робіт на об'єкті та в разі потреби набути дозвіл на виконання зазначених робіт.

Постановою по справі про адміністративне правопорушення № 307-ф від 09.12.2016 року складеною головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Рівненській області ОСОБА_6 відносно позивача ОСОБА_2, в якій зазначено, що ОСОБА_2 здійснила виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт під час реконструкції квартири АДРЕСА_1, чим порушила п.2 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч.7 ст.96 КУпАП. За вказане правопорушення її притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6 800 грн.

Як вбачається з листа ЖКП "Сонячне" № 1253 від 09.12.2016 року ОСОБА_2 повідомлено, що при обстеженні АДРЕСА_1 виявлено необхідність виконати роботи по капітальному ремонту дерев'яної стіни та заміні шиферної покрівлі. В зв'язку з тим, що вищевказані роботи не включені в побудинковий тариф, ОСОБА_2 вищевказані будинкові роботи слід виконати за власні кошти.

Свідок ОСОБА_7 показав суду, що він обстежував будинок в якому проживає позивач ОСОБА_2, який був збудований 1913 року. Будинок потребував капітального ремонту, заміни покрівлі і ремонту стін. ЖКП "Сонячне" проводило лише поточний ремонт. Якщо б позивачем не було здійснено реконструкцію стіни, будинок міг би завалитися. Для здійснення такої реконструкції потрібно отримати дозвіл та залучити спеціалістів. Акт про пошкодження квартири третьої особи ОСОБА_4 не складався.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні показав суду, що будинок в якому вони проживають давно побудований, внаслідок чого в стінах будинку вже з'явилися тріщини, прогнулася дерев'яна балка. Тому, з метою уникнення подальшого руйнування вимушено було здійснено ремонт. Вказав, що він та його дружина зверталася до Управління містобудування та архітектури, де їм повідомили, що дозволів на проведення таких робіт їм отримувати не треба, про те, що необхідно звертатися до ДАБІ вони не знали.

Свідок ОСОБА_9, який проживає в АДРЕСА_3, показав суду, що в будинку постійно з'являються тріщини, покрівля просідає, а тому, якби не було проведено його реконструкцію, він міг би завалитися. Він ходив в дозвільні органи архітектури, де йому пояснили, що дозволів на проведення такого ремонту не потрібно, оскільки ремонтні роботи будуть здійснюватися в межах їхньої прилеглої до будинку земельної ділянки.

На підставі вищезазначеного, суд першої інстанції прийшов до висновку, що необхідність проведення ремонтних робіт по капітальному ремонту дерев'яної стіни та заміні шиферної покрівлі підтверджується листом ЖКП "Сонячне" № 1253 від 09.12.2016 року, а також показами свідків в судовому засіданні. Враховуючи те, що обслуговуюча організація ЖКП "Сонячне" не проводила необхідний капітальний ремонт, позивач, діючи в стані крайньої необхідності, з метою збереження своєї власності та цілісності будинку, здійснила його за власні кошти, а тому є підстави для скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Колегія суддів, перевіривши відповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, виходить з наступних міркувань.

Відповідно до ч.1 ст.49 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п.7 Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до п.16, п.17 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з п.20 Порядку протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

В свою чергу, порядок накладення адміністративного стягнення, в тому числі, за виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, визначений КУпАП.

Частиною 1 статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Статтею 268 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимог ст.283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

В свою чергу, як вбачається з матеріалів справи, підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності оскаржуваною постановою стали встановлені відповідачем обставини щодо здійснення позивачем будівельних робіт з капітального ремонту за адресою: АДРЕСА_2 без набуття права на виконання таких робіт, за зверненням ОСОБА_4 та її сина.

Відповідно до п.5 Порядку виконання будівельних робіт, затверджених постановою КМ України № 466 від 13.04.2011 р., будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

- подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт;

- реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів I-III категорії складності.

Як вбачається із матеріалів справи, за результатами перевірки встановлено, що попередніх перевірок дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил управлінням ДАБІ у Рівненській області не проводилось. Позапланова перевірка проводиться за зверненням фізичної особи від 15 листопада 2016 року.

Станом на момент перевірки ОСОБА_2 виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири № 3 в житловому будинку на вул.Пересопницька, 208 у м.Рівне без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням п.2 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Категорія складності об'єкта - ІІ-га.

На об'єкті виконані будівельні роботи з демонтажу зовнішньої частини стіни кімнати, позначеної в технічному паспорті 3-3, влаштування фундаменту під стіну, виконана кладка стіни з пінобетонних блоків.

Примірник акта було отримано позивачем, про що міститься її особистий підпис (а.с.8).

Позивачем не було дотримано п. 5 Порядку виконання будівельних робіт, затверджених постановою КМ України № 466 від 13.04.2011 р.

Зазначені обставини жодним чином не спростовуються позивачем.

Щодо крайньої необхідності.

У апеляційній скарзі скаржник зазначає, що обставини крайньої необхідності жодним чином позивачем не доведені, адже будинок не було визнано аварійним. Колегія суддів також погоджується з доводами, що позивач мав достатньо часу, щоб дотриматись законодавчо визначеної процедури реконструкції житла, а саме подати декларацію про початок будівництва.

За таких обставин, встановивши, що позивачем здійснюється будівництво на об'єкті за адресою: вул.Пересопницька, 208 у м.Рівне без дозвільних документів, колегія суддів вважає, що відповідачем цілком правомірно притягнуто позивача до адміністративної відповідальності оскаржуваною постановою за ч.7 ст.96 КУпАП.

Враховуючи наведене, а також те, що позивач є інвалідом ІІ групи, є пенсіонером, колегія суддів приходить до висновку про те, що відповідачем правомірно визначено мінімальний штраф у межах санкції, передбаченої за вчинення правопорушення, передбаченого ч.7 ст.96 КУпАП.

Враховуючи вищенаведене колегія суддів дійшла висновку, що відповідач, приймаючи оскаржувану постанову, діяв у межах своїх повноважень та у спосіб, визначений чинним законодавством України, правильно встановив обставини вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст.96 КУпАП, та накладення адміністративного стягнення.

З огляду на зазначене, доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, тобто прийняте рішення не відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення.

Згідно п.4 ч.1 ст.317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відповідно до ч.3 ст.272 КАС України, судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених ст.ст.273-277, 282-286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Ст.286 КАС України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Отже, постанова суду апеляційної інстанції у справах про адміністративне правопорушення оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 задовольнити, рішення Рівненського міського суду Рівненської області від "30" березня 2018 р. скасувати та прийняти нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.Б. Шидловський

судді: Є.М. Мацький

С.М. Шевчук

Повне судове рішення складено "04" вересня 2018 р.