Справа № 679/864/18
Суддя: Гавриленко О. М.
Дата ухвалення: 2018-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/679/100/2018
Справа № 679/864/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2018 року м. Нетішин

Нетішинський міський суд Хмельницької області в складі:

судді Гавриленко О.М.,

секретар судового засідання Василюк Л.С.,

номер справи 679/864/18,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1,

відповідач поліцейський СРПП №3 Нетішинського ВП Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду в м. Нетішин адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до поліцейського СРПП №3 Нетішинського ВП Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_2 про визнання дій протиправними, визнання нечинним та скасування протоколу про адміністративне правопорушення та постанови,

за участю представника позивача ОСОБА_3,

ВСТАНОВИВ:

У липня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до поліцейського СРПП №3 Нетішинського ВП Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_2, в якому просить визнати дії відповідача щодо складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП та винесення постанови за ч. 2 ст. 126 КУпАП протиправними, визнати нечинним та скасувати протокол про адміністративне правопорушення серії БР №093648 від 25 червня 2018 року та постанову серії НК №211728 від 25 червня 2018 року.

Дослідивши адміністративний позов, суд дійшов висновку що такий в частині визнання дій відповідача протиправними щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП, визнання його нечинним та скасування не належить розглядати за правила адміністративного судочинства зважаючи на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 17 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Отже, рішення суб'єкта владних повноважень у контексті положень КАС України необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Пунктом 1.4 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12 квітня 2005 року №34/5 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 12 квітня 2005 року за №381/10661 визначено, що нормативно-правовий акт - це офіційний документ, прийнятий уповноваженим на це суб'єктом нормотворення у визначеній законом формі та порядку, який встановлює норми права для неозначеного кола осіб і розрахований на неодноразове застосування.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України № 7-рп/2009 від 16 квітня 2009 року у справі за конституційним поданням Харківської міської ради щодо офіційного тлумачення положень частини другої статті 19, статті 144 Конституції України, статті 25, частини чотирнадцятої статті 46, частин першої, десятої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб'єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

Відповідно до ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення лише фіксує факт правопорушення, не породжує будь-яких юридичних наслідків, та не має правового значення у розумінні п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України, а тому вимога про скасування протоколу про адміністративне правопорушення не може розглядатися в адміністративному суді в порядку адміністративного судочинства.

Крім того, Кодексом України про адміністративні правопорушення не передбачена можливість оскарження протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки передбачено порядок оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення, прийнятої на підставі протоколу про адміністративне правопорушення.

Оскарження протоколів про адміністративні правопорушення, дій щодо їх складання не належить до юрисдикції адміністративних судів, так як правильність, обов'язковість складання протоколів зобов'язаний перевіряти орган, компетенції якого стосується розгляд справи про адміністративне правопорушення, в якій протокол про адміністративне правопорушення є доказом.

В свою чергу за правилами ст. 221 КУпАП на підставі протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього документів, судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів розглядають справи про адміністративні правопорушення, в тому числі передбачені ст. 130 КУпАП в порядку визначеному Кодексом України про адміністративне правопорушення.

Аналіз наведених норм закону дає суду підстави для висновку про необхідність закриття провадження у справі в частині позовних вимог що стосуються протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно позивача за ч. 1 ст. 130 КУпАП, що відповідатиме вимогам п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України.

Відповідно до вказаної норми права суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 238, 239, 248 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до поліцейського СРПП №3 Нетішинського ВП Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_2 в частині вимог про визнання дій щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП, визнання його нечинним та скасування - закрити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Вінницького апеляційного адміністративного апеляційного суду або через Нетішинський міський суд Хмельницької області (відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України в редакції Закону №2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року) протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.М.Гавриленко