Справа № 826/13820/18
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2018-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста КИЄВА
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 вересня 2018 року м. Київ № 826/13820/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

Товариства з обмеженою відповідальністю «ТС Плюс»

до

Святошинського районного відділу Державної виконавчої служби міста Києва

про

визнання протиправною бездіяльності та зобов’язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТС Плюс» (03115, м. Київ, вул. Миколи Краснова, 27, ) звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Святошинського районного відділу Державної виконавчої служби міста Києва (03148, м. Київ, вул. Гнати Юри, 9, ), в якому просить:

визнати протиправною бездіяльність відповідача у зв’язку не здійсненням необхідних реєстраційних дій щодо припинення чинності арешту майна ТОВ «ТС Плюс» в межах виконавчого провадження № 31388809;

зобов’язати відповідача здійснити необхідні реєстраційні дії та зняти арешт з майна ТОВ «ТС Плюс», який було накладено на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження від 24.02.2012 № 31388809.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

В порушення вимог вказаної норми позовна заява не містить виклад обставин, які саме державний виконавець повинен був вчинити дії, але не вчинив щодо зняття арешту нерухомого майна, зважаючи на те, що постановою від 29.03.2012 про закінчення виконавчого провадження № 31388809 було припинено чинність арешту майна боржника та скасувати інші заходи примусового виконання рішення.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов’язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так, ч.ч. 1, 2 ст. 287 КАС України визначено, що учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Разом з тим, зі змісту позовної заяви видно, що позивач просить визнати протиправною бездіяльність відповідача у зв’язку не здійсненням необхідних реєстраційних дій щодо припинення чинності арешту майна ТОВ «ТС Плюс» в межах виконавчого провадження № 31388809 та зобов’язати відповідача здійснити необхідні реєстраційні дії та зняти арешт з майна ТОВ «ТС Плюс», який було накладено на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження від 24.02.2012 № 31388809.

В той же час, зі змісту позовної заяви вбачається, що про існування постанови, якою припинено чинність арешту, позивачу відомо з 2012 року та у матеріалах позову відсутні докази, які б вказували на те, що позивач якимсь чином був обмежений з 2012 у доступі до реєстру прав на нерухоме майно, до реєстру виконавчих проваджень, Єдиного реєстру заборон відчуження об’єктів нерухомого майна щодо об’єкта від 25.07.2018 № 132111572, що містили інформацію про чинність арешту. При цьому, в контексті дотримання 10-ти денного строку звернення до суду, слід додати, що у матеріалах позову наявний витяг від 25.07.2018 з Реєстру прав на нерухоме майно.

В той же час, як видно зі штампу вхідної кореспонденції Окружного адміністративного суду м. Києва, позивач звернувся до суду з даним позовом 28.08.2018, тобто з порушенням десятиденного строку, передбаченого ст. 287 КАС України.

Разом з тим, заяви про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду позовна заява не містить, а також доказів на підтвердження поважності таких причин суду не надано.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху

1) письмового викладу обставин та обґрунтування вимог із зазначенням - які саме державний виконавець повинен був вчинити дії, але не вчинив щодо зняття арешту нерухомого майна, якими нормами законодавства було передбачено вчинення таких дій;

2) заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін