Справа № 800/166/17
Суддя: Прокопенко Олександр Борисович
Дата ухвалення: 2018-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2018 року

м. Київ

Справа № 800/166/17

Провадження № 11-567заі18

Велика Палата Верховного Суду у складі:

головуючого Князєва В. С.,

судді-доповідача Прокопенка О. Б.,

суддів Антонюк Н. О., Бакуліної С. В., Британчука В. В., Гудими Д. А., Данішевської В. І., Золотнікова О. С., Кібенко О. Р., Лобойка Л. М., Лященко Н. П., Рогач Л. І., Саприкіної І. В., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю., Яновської О. Г.,

за участю:

секретаря судового засідання - Бондар О. А.,

представника позивача - ОСОБА_3, ОСОБА_4,

представника відповідача - Лисюка М. О.

розглянувши в судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_6 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів (далі - Комісія) про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії

за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17 квітня 2018 року (у складі колегії суддів Бевзенка В. М., Данилевич Н. А., Смоковича М. І., Желтобрюх І. Л., Шарапи В. М.),

УСТАНОВИЛА:

24 квітня 2017 року ОСОБА_6 звернувся до Вищого адміністративного суду України як суду першої інстанції з позовом, у якому просив:

- визнати протиправними дії Комісії щодо оцінювання результатів виконаного ОСОБА_6 практичного завдання під час кваліфікаційного оцінювання у рамках конкурсу до Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду;

- зобов'язати Комісію вирішити питання щодо допуску ОСОБА_6 до другого етапу кваліфікаційного оцінювання у рамках конкурсу до Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_6 зазначив про наявність у нього обґрунтованих сумнівів щодо низької оцінки за виконання практичного завдання, адже він як суддя Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ за період з 2011 по 2016 роки мав лише одне скасоване та одне змінене рішення.

Позивач стверджує, що Комісія не виправдала свої дії з виставлення оцінок за виконане ним практичне завдання, оцінки не відповідають дійсності, оскільки відповідач не довів, з якими показниками методики оцінки цього завдання не справився позивач під час його виконання та чим це підтверджується.

На думку ОСОБА_6, закон, яким надано необмежені дискреційні повноваження Комісії щодо можливості встановлення будь-яких оцінок за виконане практичне завдання без необхідності їх обґрунтування, порушив принцип верховенства права, а відсутність в законі механізму захисту від можливого свавільного втручання в право на належне оцінювання свідчить про порушення права на захист.

Позивач зазначив, що дії відповідача щодо оцінювання результатів виконаного позивачем практичного завдання вчинені з порушенням вимог обґрунтованості, добросовісності, розсудливості, оцінки є довільними та нераціональними, не підтверджуються доказами, що свідчить про їх помилковість.

Вищий адміністративний суд України ухвалою від 28 квітня 2017 року відкрив провадження у справі.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 10 січня 2018 рокуна підставі підпункту 5 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) справу за позовом ОСОБА_6 прийняв до свого провадження.

Рішенням від 17 квітня 2018 рокуцей суд в задоволенні позову ОСОБА_6відмовив.

Під час розгляду справи суд установив таке.

2 листопада 2016 року Комісія рішенням № 141/зп-16 затвердила Положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді (далі - Положення про проведення конкурсу).

Рішенням від 3 листопада 2016 року № 143/зп-16 Комісія затвердила Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення (далі - Положення про порядок та методологію оцінювання).

4 листопада 2016 року Комісія прийняла рішення № 144/зп-16, яким затвердила Порядок проведення іспиту та методику встановлення його результатів у процедурі кваліфікаційного оцінювання (далі - Порядок проведення іспитута методика встановлення його результатів).

Рішенням від 7 листопада 2016 року № 145/зп-16 Комісія оголосила конкурс на зайняття 120 вакантних посад суддів касаційних судів у складі Верховного Суду: у касаційному адміністративному - 30, у касаційному господарському - 30, у касаційному кримінальному - 30, у касаційному цивільному - 30.

11 січня 2017 року Комісія призначила кваліфікаційне оцінювання 653 кандидатів, допущених до участі у конкурсі на зайняття 120 вакантних посад суддів касаційних судів у складі Верховного Суду та стосовно яких проводиться спеціальна перевірка.

Рішенням від 11 січня 2017 року № 2/зп-17 Комісія визначила склад її колегії для перевірки практичних завдань, виконаних під час іспиту у межах процедури кваліфікаційного оцінювання кандидатів на зайняття вакантних посад суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду: ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10

20 січня 2017 року Комісія прийняла рішення № 4/зп-17 про призначення складення анонімного письмового тестування на 16 лютого 2017 року, а виконання практичного завдання - на 21 лютого 2017 року.

16 лютого 2017 року позивач взяв участь в анонімному письмовому тестуванні.

У той же день на офіційному веб-сайті Комісії опубліковано оголошення про визначення методології оцінювання в рамках конкурсу. Серед іншого, там було зазначено, що Комісією визначено мінімально допустимий бал анонімного письмового тестування під час кваліфікаційного оцінювання у рамках конкурсу до касаційних судів у складі Верховного Суду, оголошеного 7 листопада 2016 року, зокрема, до Касаційного кримінального суду - 54 бали (рішення Комісії від 16 лютого 2017 року № 10/зп-17).

Цього ж дня було оприлюднено результати анонімного письмового тестування без зазначення прізвищ кандидатів, а 17 лютого 2017 року оголошено персоніфіковані результати письмового анонімного тестування.

Згідно з оголошеними результатами, ОСОБА_6 набрав 59,25 бала.

21 лютого 2017 року відбулось виконання практичного завдання, у якому взяв участь позивач.

Згідно з екзаменаційною відомістю оцінювання практичного завдання на етапі іспиту у межах процедури кваліфікаційного оцінювання члени Комісії, які здійснювали оцінювання практичного завдання, нарахували позивачу за виконання практичного завдання таку кількість балів: ОСОБА_7 - 48 балів; ОСОБА_8 - 57 балів, ОСОБА_9 - 47 балів, ОСОБА_10 - 60 балів; остаточна оцінка учасника іспиту за практичне завдання: 53 балів.

Рішенням від 28 березня 2017 року № 19/зп-17 Комісія встановила мінімально допустимий бал практичного завдання для визнання кандидатів на посаду судді Касаційного кримінального суду такими, що успішно виконали практичне завдання, - 65.

Рішенням від 28 березня 2017 року № 22/зп-17 Комісія затвердила перелік кандидатів, які за результатами виконаного 21 лютого 2017 року практичного завдання не набрали мінімально допустимого бала.

Рішенням Комісії від 29 березня 2017 року № 23/зп-17, зокрема, визначено мінімально допустимий бал першого етапу кваліфікаційного оцінювання «Іспит» у межах процедури конкурсу до Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду - 119 бала.

За результатами першого етапу кваліфікаційного оцінювання «Іспит» позивач набрав 112,25 балів, що є нижчим за мінімально допустимий бал, в результаті чого його участь у конкурсі кандидатів та зайняття вакантних посад суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду припинено.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду, ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні позову ОСОБА_6, указав на те, що відповідачем не було порушено вимоги чинного законодавства під час оцінювання виконуваного позивачем практичного завдання.

ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу на зазначене рішення суду першої інстанції, у якій вказав на те, що висновки цього суду про правомірність дій Комісії під час оцінювання виконаного позивачем практичного завдання зроблені без належного аналізу приписів Положення про порядок та методологію оцінювання, Порядку проведення іспитута методики встановлення його результатів, зокрема щодо критеріїв та показників, які мають бути встановлені Комісією під час оцінки рівня практичних навичок та умінь у правозастосуванні кандидата на посаду судді, адже відповідач не аргументував виставлених позивачу балів із зазначенням показників, з якими той не впорався.

Комісія у своєму відзиві на апеляційну скаргу просить залишити без змін рішення суду першої інстанції, посилаючись на те, що оцінювання результатів виконаного ОСОБА_6 практичного завдання під час кваліфікаційного оцінювання у рамках конкурсу до Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду здійснено відповідачем із дотриманням встановленого законодавством порядку.

У судовому засіданні представники позивача та представник Комісії підтримали, відповідно, апеляційну скаргу та відзив на неї, надали пояснення, аналогічні наведеним у зазначених процесуальних документах доводам.

Надаючи оцінку доводам учасників справи, Велика Палата Верховного Суду керується таким.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із частинами першою та третьою статті 92 Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII) Комісія є державним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.

Пунктами 6, 7 частини першої статті 93 цього Закону до повноважень Комісії віднесено, зокрема, затвердження порядку складення відбіркового іспиту та методики оцінювання його результатів, порядку складення кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів, положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, порядку та методології кваліфікаційного оцінювання, інші процедури виконання Комісією її функцій, а також проведення кваліфікаційного оцінювання.

Частинами першою та другою статті 85 Закону № 1402-VIII визначено, що кваліфікаційне оцінювання включає такі етапи: 1) складення іспиту; 2) дослідження досьє та проведення співбесіди. Рішення про черговість етапів проведення кваліфікаційного оцінювання ухвалює Комісія. Іспит є основним засобом встановлення відповідності судді (кандидата на посаду судді) критерію професійної компетентності та проводиться шляхом складення анонімного письмового тестування та виконання практичного завдання з метою виявлення рівня знань, практичних навичок та умінь у застосуванні закону, здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді та з відповідною спеціалізацією. Порядок проведення іспиту та методика встановлення його результатів затверджуються Комісією.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу І Порядку проведення іспиту та методики встановлення його результатів, іспит - це встановлений Законом № 1402-VIII етап кваліфікаційного оцінювання, який є основним засобом виявлення рівня знань, практичних навичок та умінь у застосуванні закону судді та/або кандидата на посаду судді (далі - учасник іспиту). Іспит проводиться Комісією з метою визначення здатності учасника іспиту здійснювати правосуддя у відповідному суді або для оцінювання відповідності учасника іспиту займаній посаді судді за критерієм професійної компетентності. Іспит відбувається шляхом складення учасником іспиту анонімного письмового тестування та виконання письмового практичного завдання.

Пунктом 1 глави 1 розділу ІІПоложення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінюванняпередбачено критерії кваліфікаційного оцінювання, якими є: 1) компетентність (професійна, особиста, соціальна); 2) професійна етика; 3) доброчесність.

За правилами пункту 1 глави 2 розділу ІІ зазначеного Положення відповідність судді критерію професійної компетентності оцінюється (встановлюється) за такими показниками: 1.1. Рівень знань у сфері права, у тому числі рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні. 1.2. Уміння та навички проведення судових засідань та ухвалення судових рішень. 1.3. Ефективність здійснення правосуддя. 1.4. Діяльність щодо підвищення фахового рівня.

Так, уміння та навички проведення судових засідань та ухвалення судових рішень оцінюються (встановлюються) шляхом перевірки: 3.1. Вміння систематизувати та узагальнювати інформацію. 3.2. Вміння чітко та зрозуміло формулювати та викладати правову позицію (правовий висновок) у судовому рішенні. 3.3. Вміння складати логічні, чіткі та обґрунтовані судові рішення. 3.4. Вміння логічно та послідовно обґрунтовувати в судовому рішенні мотиви прийняття або відхилення доводів учасників судового провадження. 3.5. Дотримання процесуального закону під час розгляду справи. 3.6. Інших умінь та навичок судді. Цей показник оцінюється на підставі результатів виконання практичного завдання під час іспиту, а також за результатами дослідження інформації, яка міститься у суддівському досьє, та співбесіди (пункт 3 глави 2 розділу ІІ вказаного Положення).

Згідно з пунктом 1 глави 3 розділу ІІ Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінюваннявідповідність кандидата на посаду судді критерію професійної компетентності оцінюється (встановлюється) за такими показниками: 1.1. Рівень знань у сфері права, у тому числі рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні; 1.2. Уміння та навички проведення судових засідань та ухвалення судових рішень. 1.3. Фахова діяльність. 1.4. Діяльність щодо підвищення фахового рівня. Показники, передбачені підпунктами 1.1 та 1.2 цієї глави, оцінюються (встановлюються) за правилами, наведеними главою 2 цього Положення для кваліфікаційного оцінювання судді (пункт 2 зазначеної глави Положення).

Пунктом 1 глави 6 розділу ІІ Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінюванняпередбачено, що встановлення відповідності судді (кандидата на посаду судді) критеріям кваліфікаційного оцінювання здійснюється членами Комісії за їх внутрішнім переконанням відповідно до результатів кваліфікаційного оцінювання.

Відповідно до пункту 6 розділу І Порядку проведення іспиту та методики встановлення його результатів об'єктивність проведення іспиту забезпечується його прозорістю, конфіденційністю тестових запитань і практичних завдань, єдиною методикою встановлення його результатів, рівністю умов у доступі до інформації про його процедуру, місце, час і тривалість проведення тощо.

За правилами пункту 10 розділу І зазначеного Порядку організація та проведення іспиту складається з таких етапів: 1) розробка та затвердження програми іспиту для кваліфікаційного оцінювання суддів та/або кандидатів на посаду судді суду відповідного рівня та спеціалізації (далі - Програма іспиту); 2) розробка тестових запитань і модельних судових справ відповідно до Програми іспиту; 3) організаційна підготовка проведення іспиту; 4) складення та визначення результатів анонімного письмового тестування; 5) виконання та визначення результатів практичного завдання; 6) вирішення питання встановлення мінімально допустимого бала; 7) встановлення та оприлюднення загальних результатів іспиту.

До матеріалів проведення іспиту належать: 1) аудиторна відомість; 2) тестовий зошит; 3) бланк відповідей для складення анонімного письмового тестування; 4) зошит із практичним завданням; 5) зошит для виконання практичного завдання; 6) акти закриття та розкриття сейф-пакетів із матеріалами іспиту; 7) акт про відмову від складення іспиту; 8) протокол реєстрації порушень; 9) акт позаштатних ситуацій; 10) матеріали відеофіксації; 11) відомість результатів анонімного письмового тестування; 12) екзаменаційна відомість оцінювання практичного завдання; 13) відомість результатів практичного завдання; 14) відомість загальних результатів іспиту; 15) рішення Комісії про встановлення мінімально допустимого бала анонімного письмового тестування або практичного завдання та визначення результатів учасників іспиту; 16) рішення Комісії про допуск учасників іспиту до дослідження суддівського досьє та співбесіди (у випадку визначення іспиту першим етапом кваліфікаційного оцінювання) (пункт 11 розділу І цього Порядку).

Згідно з пунктом 14 глави 1 розділу ІІ Порядку проведення іспиту та методики встановлення його результатів Практичне завдання виявляє уміння і навички проведення судових засідань та ухвалення судових рішень, зокрема: 1) вміння систематизувати та узагальнювати інформацію; 2) вміння чітко та зрозуміло формулювати та викладати правову позицію (правовий висновок) у судовому рішенні; 3) вміння складати логічні, чіткі та обґрунтовані судові рішення; 4) вміння логічно та послідовно обґрунтовувати в судовому рішенні мотиви прийняття або відхилення доводів учасників судового провадження; 5) дотримання процесуального закону під час розгляду справи; 6) інші уміння та навички судді.

Пунктом 2 розділу V Порядкупроведення іспиту та методики встановлення його результатів передбачено, що опрацювання матеріалів виконання практичного завдання на паперових носіях складається з таких етапів: 1) відкриття сейф-пакетів з матеріалами практичного завдання; 2) сканування зошитів для виконання практичного завдання; 3) перевірка виконаних учасниками іспиту практичних завдань; 4) вирішення питання щодо зошитів для виконання практичного завдання, які не вдалося розпізнати (комп'ютерним обладнанням не розпізнано код, не читається текст тощо (за наявності)); 5) розгляд протоколів реєстрації порушень та ухвалення відповідного рішення про врахування чи неврахування таких порушень при встановленні результатів практичного завдання (за наявності); 6) встановлення мінімально допустимого бала та результатів виконання практичного завдання, їх оприлюднення; 7) визначення та оприлюднення переліку учасників іспиту, які отримали мінімально допустимий і більший бал.

Пунктом 9 розділу V Порядку проведення іспиту та методики встановлення його результатів передбачено, що перевірка та встановлення результатів виконуваного учасником іспиту практичного завдання здійснюється членами Комісії, які забезпечують проведення відповідного кваліфікаційного оцінювання.

Згідно з пунктом 11 розділу V Порядку проведення іспиту та методики встановлення його результатів перевірка виконаного учасниками іспиту практичного завдання полягає у встановленні його відповідності показникам методики оцінювання його результатів.

Пунктом 12 розділу V Порядку проведення іспиту та методики встановлення його результатів передбачено, що встановлення результатів виконаного учасником іспиту практичного завдання здійснюється членами Комісії, після чого шляхом визначення середнього арифметичного виводиться остаточна оцінка учасника іспиту за практичне завдання. Оцінка за практичне завдання виводиться шляхом округлення до наближеного цілого числа або числа з коефіцієнтом 0,5.

Пунктом 14 розділу V Порядку проведення іспиту та методики встановлення його результатів передбачено, що мінімально допустимий бал анонімного письмового тестування або практичного завдання визначається членами Комісії, які забезпечують проведення відповідного іспиту, за критеріальним методом. Критеріальний метод полягає у тому, що члени Комісії, аналізуючи тестові запитання або практичні завдання, визначають (оцінюють) вагу правильної відповіді на кожне запитання або показників виконання практичного завдання для мінімально підготовленого потенційного судді відповідного суду. Після цього кожен член Комісії виводить мінімально допустимий бал анонімного письмового тестування або практичного завдання. Оцінки членів Комісії усереднюються, а ці середні значення використовуються для визначення мінімально допустимого бала анонімного письмового тестування або практичного завдання. Для подальшої участі у кваліфікаційному оцінюванні допускаються учасники іспиту, які набрали мінімально допустимий і більший бал на відповідному етапі.

Відповідно до підпункту 6.1 пункту 6 глави 6 розділу ІІ Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання мінімально допустимим є бал, отриманий за результатами оцінки критерію кваліфікаційного оцінювання, який дозволяє судді (кандидату на посаду судді) продовжувати участь у кваліфікаційному оцінюванні.

Згідно з пунктом 7 глави 6 розділу ІІ Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання суддя (кандидат на посаду судді), який отримав бал нижчий за мінімально допустимий, у подальшому не виконує практичне завдання або не складає анонімне письмове тестування та за результатами етапу «Іспит» не допускається до етапу «Дослідження досьє та співбесіда».

З установлених у справі обставин убачається, що Комісія в межах повноважень та у порядку, визначених Законом № 1402-VIII, Порядком проведення іспиту та методикою встановлення його результатів, а також Положенням про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, визначила черговість етапів проведення кваліфікаційного оцінювання; визначила склад колегії Комісії для перевірки практичних завдань, здійснила оцінку виконаного позивачем практичного завдання; визначила результати складеного 21 лютого 2017 року практичного завдання; встановила мінімально допустимий бал практичного завдання для учасників іспиту; встановила мінімально допустимий бал першого етапу кваліфікаційного оцінювання «Іспит» у межах процедури конкурсу до Касаційного кримінального суду.

При цьому фіксація/відображення у будь-якій формі (зокрема і в екзаменаційній відомості) міркувань/висновків членів колегії Комісії, що проводили оцінювання практичного завдання, які до того ж встановлюють відповідність кандидата на посаду судді критеріям кваліфікаційного оцінювання за внутрішнім переконанням, щодо окремих показників/критеріїв, яким не відповідало виконане кандидатом завдання, не передбачено положеннями чинного законодавства, якими встановлено як порядок кваліфікаційного оцінювання, так і його методологію.

Таким чином, безпідставними є твердження позивача про протиправне невиправдання Комісією дій з виставлення оцінок за виконане ним практичне завдання.

Не знайшли свого підтвердження й посилання скаржника на ознаки свавільності дій членів Комісії, які проводили оцінювання практичного завдання,докази недотримання ними методології кваліфікаційного оцінювання відсутні.

Ураховуючи наведене, рішення суду першої інстанції про правомірність дій Комісії щодо оцінювання результатів виконаного ОСОБА_6 практичного завдання під час кваліфікаційного оцінювання у рамках конкурсу до Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду ухвалено внаслідок повного з'ясування обставин справи, що мають значення для її вирішення, з дотриманням норм процесуального права та ґрунтується на правильному застосуванні норм матеріального права.

Тому відповідно до частини першої статті 316 КАС апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17 квітня 2018 року - без змін.

Керуючись статтями 243, 250, 266, 308, 315, 316, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, Велика Палата Верховного Суду

ПОСТАНОВИЛА:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

2. Рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17 квітня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття й оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О.Б. Прокопенко
Судді: Н.О. Антонюк Л.М. Лобойко
С.В. БакулінаН.П. Лященко
В.В. БританчукЛ.І. Рогач
Д.А. ГудимаІ.В. Саприкіна
В.І. ДанішевськаО.С. Ткачук
О.С. ЗолотніковВ.Ю. Уркевич
О.Р. КібенкоО.Г. Яновська
В.С. Князєв