Справа № 501/778/18
Суддя: Смирнов В. В.
Дата ухвалення: 2018-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Дата документу 03.09.2018
Справа № 501/778/18
РІШЕННЯ
03 вересня 2018 року
Іллічівський міський суд Одеської області у складі:
головуючого судді Смирнова В.В.,
за участю секретаря судового засідання Крамського Д.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Іллічівського міського суду Одеської області адміністративну справу
відповідача: головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту ДАБІ в Одеській області ОСОБА_2
вимоги позивача: про визнання недійсною та скасування постанови від 28.07.2017 року № 320,
До суду звернулась ОСОБА_1 з адміністративним позовом до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту ДАБІ в Одеській області ОСОБА_2.
Позов мотивувала тим, що постановою відповідача за невиконання вимоги головного інспектора будівельного нагляду № 40-303-335 від 19.06.2017 року ОСОБА_1 визнано винною у скоєнні правопорушення за ч.3 ст. 188-42 КУпАП, та постановою № 320 від 28.07.2017 року притягнено до адміністративної відповідальності. Позивач ОСОБА_1 зазначила, що її неправомірно притягнуто до адміністративної відповідальності, просить суд:
-Поновити строк на подання адміністративного позову;
-Визнати недійсною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області ОСОБА_2 від 28.07.2017 року №320;
-Судові витрати стягнути з відповідача.
Позивач в судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надала заяву про розгляд справи за її відсутності.
Відповідач в судове засідання не прибув. Ухвалою суду від 04.04.2018 р. відповідачу було направлено рекомендованим поштовим відправленням копію позовної заяви та запропоновано до початку судового засідання подати свої письмові заперечення проти позову та докази, якими кожна сторона може обґрунтувати свої доводи чи заперечення, а також направлявся виклик до суду (а.с.35-36).
Відповідно статті 174 КАС України, 1. Ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 251 цього Кодексу. 2. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.
Відповідно пункту 4, частини 6, статті 251 КАС України, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.
Відправлений судом на адресу відповідача конверт повернувся до суду із позначкою поштового відділення про повернення відправлення у звязку зі спливом терміну зберігання (а.с. 55, 62-65).
Клопотаннями відповідача зазначено, що Департаментом не отримано позовну заяву та додатків (а.с. 37-39, 41-43, 46-53, 56-58).
Зазначені обставини на думку суду свідчать про ухилення відповідач від отримання копії позову та виклику до суду та вказує на належне повідомлення відповідача про час і день розгляду справи.
Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
28.07.2017 року позивачку було притягнутий до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 188-42 КУпАП та на неї накладено стягнення у вигляді адміністративного штрафу у розмірі 3400,00 гривень.
Відповідно до ч. 3 ст. 188-42 КУпАП, Невиконання законних вимог (приписів) головних інспекторів будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, виданих ними під час здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб від ста пятдесяти до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно оскаржуваної постанови №320 від 28.07.2017р (а.с.30-31), складеної головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2, - ОСОБА_1 не виконала вимоги головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_3 від 19.06.2017р №40-303-335 щодо надання запитуваних матеріалів для проведення позапланової перевірки, що є порушенням п.п.3 п.8 Порядку здійснення Державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого ПКМУ від 19.08.2015 №698, чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене Ч.3 ст.188-42 КУпАП та на неї накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3 400,0 грн.
Позивач вважає постанову головного інспектора не законною, з тих підстав, що постанова обґрунтована протоколом який є недопустимим доказом у справі, бо інспектор не уповноважений законом на складення протоколів за ч.3 ст. 188-42 КУпАП, сам протокол не містить обовязкові відомості місце, дата вчинення правопорушення, а розгляд справи про адміністративне правопорушення по суті відповідачем не проводилося та не виконані вимоги ст. 280 КУпАП. Крім того вимога головного інспектора за не виконання якої притягнуто до відповідальності відповідачку містить некоректні вимоги. Зі змісту вимоги не можливо встановити, що остання здійснюється в ході заходів нагляду та в межах 15-ти денного строку здійснення заходу. До того-ж в ході адміністративного провадження неодноразово права відповідачки на захист були порушені та таке порушене право, не може бути поновлене або компенсоване.
З змісту КУпАП вбачається, зокрема зі статті 255 що законом визначені органи і посадові особи повноважні на складання протоколів про адміністративні правопорушення. У той час як відповідно положень ст. 255 КУпАП головний інспектор не має повноважень щодо складення протоколів за частиною 3 ст.188-42 КУпАП.
Порядок здійснення заходів нагляду передбачений статтею 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Так відповідно підпункту 6) пункту 4 статті 41-1 Закону, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених обєктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих обєктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Відповідно до матеріалам справи будь-яких рішень прийнятих у сфері містобудівної діяльності позивачкою ОСОБА_1 в ході здійснення заходів нагляду головним інспектором не скасовувались та не зупинялися, а отже і повноважень для складення протоколу на підставі статтею 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у головного інспектора не виникало.
Крім того ненадання документів за вимогою від 19.06.2017р №40-303-335 не має ознак діяння скоєного саме у сфері містобудівної діяльності.
Інших правових підстав для складення протоколу від 21.06.2018 року не зазначено.
Відповідач не навів жодної чинної норми права якою головні інспектори уповноважені на складення протоколів за ч.3 ст.188-42 КУпАП.
Тому протокол від 21.06.2017 року, що покладений в обґрунтування доведення провини ОСОБА_1 складений головним інспектором із перевищенням повноважень, а отже є недопустимим доказом.
Також, зі змісту оскаржуваної постанови та доказів покладених в її обґрунтуванні, вбачається, що в порушення ст.256,ст.280 КУпАП, головним інспектором істотні обставини справи не встановлювалися,зокрема про подію та склад правопорушення, зокрема не встановлено місце та час вчинення правопорушення.
Окрім вказаного, зі змісту вимоги головного інспектора будівельного нагляду від 19.06.2017 року №40-303-335, за невиконання якої притягнуто до відповідальності позивачку,останню зобовязано: - зазначені документи надати у строк до 20.06.2017 року наручно представникам Держархбудінспекції.(а.с.26-29). Тобто строк її виконання завершується зі сплином 24-ї години 19.06.2017 року. У той час як відповідно до дати вхідної кореспонденції зазначена вимога була подана на виконання лише 20.06.2017 року (а.с. 26). Отже на момент предявлення вимоги до виконання строк її виконання вже сплинув. Зазначеним спростовується подія-суть адміністративного правопорушення.
Вимога головного інспектора будівельного нагляду від 19.06.2017 року №40-303-335, не містить посилань на дату початку проведення заходу нагляду.
Відповідно пункту 17Порядку здійснення Державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого ПКМУ від 19.08.2015 №698, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати 15 робочих днів. За обґрунтованим письмовим зверненням головного інспектора будівельного нагляду зазначений строк може бути одноразово продовжений наказом Держархбудінспекції не більше ніж на пять робочих днів.
Відповідно до частини 2 статті 77 КУпАП в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
З огляду на вказане, відповідачем не доведено доказами, що вимога здійснена у ході нагляду та без перевищення 15-ти денного строку.
Недоведеність події правопорушення вбачається також із відсутності у оскаржуваній постанові посилань на докази, які вказують що на адресу у м. Київ вказаної на бланку вимоги наручно витребувані документи не надані. Не перевірено в ході адміністративного провадження та не доведено будь-яким належним доказом, що жодний із представників Держархбудінспекції не отримував витребувані за вимогою від 19.06.2017 року №40-303-335документи наручно.
Жодне звинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд також враховує, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 не було розяснено її процесуальні права, передбачені ст.. 268 КУпАП, що підтверджується відсутністю відмітки про це в протоколі та підпису ОСОБА_1.
Зі змісту постанови вбачається, що головний інспектор Каменський С.І. фактично не розглядав справи, а обмежився лише переписуванням викладеного у протоколі ОСОБА_4 сам від себе заслухав пояснення, та притягнув ОСОБА_1 до відповідальності. Також в порушення законодавства головний інспектор Каменський С.І. не зясовував форму вини, наявність або відсутність обставин, що виключають адміністративну відповідальність підозрюваної особи, не зясував наявність або відсутність обставин що вказують на відсутність порушення, та чи є осудною ОСОБА_1, не зясував чи належить згідно посадових обовязків до повноважень ОСОБА_1 виконання вимог головного інспектора, чи існують обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, не зясовував чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також не зясовував інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
В ході складення документів покладених в основу звинувачення (акту, припису, протоколу про адміністративне правопорушення) відносно ОСОБА_1 останній аж до моменту отримання нею постанови про притягнення до відповідальності не повідомлено якою саме нормою права передбачена відповідальність за правопорушення, щодо якого триває адміністративне провадження. У змісті акту, приписі та протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено саме про склад правопорушення за частиною 3 статті 188-42 КУпАП, на підставі якої пізніше ОСОБА_1 було притягнуто до відповідальності.
Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм державних стандартів і правил від 21.06.2017 року та припис про усунення правопорушення від 21.06.2017 року на адресу ОСОБА_1 не направлялися.
За вказаних обставин порядок розгляду адміністративної справи порушений,подія та склад адміністративного правопорушення не доведений, а постанова №320 від 28.07.2017 року є протиправною підлягає скасуванню.
Відповідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.
Згідно ст. 251 КпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об'єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності (ст. 252 КУпАП).
Органи державної влади, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України). Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України).
Згідно п.1 ст.247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 162 КАС України, у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про визнання протиправними рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, про поворот виконання цього рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення.
З огляду на викладене, постанова про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не може вважатися обґрунтованою та законною, в зв'язку з чим суд вважає за необхідне скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2 по притягненню ОСОБА_1 до адміністративно відповідальності за ч.3 ст. 188-42 КУпАП, а провадження у справі про притягнення останньої до адміністративної відповідальності за ст. 188-42 ч.3КУпАПвідносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.
Щодо поновлення строку для звернення до суду з адміністративним позовом, встановлено наступне.
Акту припису та протоколу відносно ОСОБА_1 за вчинення нею правопорушення саме за частиною 3 ст. 188-42 КУпАП не складалося відповідно не розяснювалося їй право на захист. Хоча притягнуто до відповідальності ОСОБА_1 саме за частиною 3 ст. 188-42 КУпАП.
При цьому в обґрунтуванні оскаржуваної постанови є лише посилання на докази викладене узагальненим висловом, зокрема вказано: - «на підставі поданих документів і матеріалів та заслухавши пояснення осіб…». Вказане вказує на те, що зі змісту оскаржуваної постанови позивачка не могла дізнатися про усі обставини якими обґрунтоване звинувачення її у скоєнні адміністративного правопорушення.
Крім того зміст зобовязання викладені у вимозі головного інспектора будівельного нагляду від 19.06.2017 року №40-303-335, є нелогічні. Зокрема умови виконання вимоги «документи у строк до 20.06.2017 року надати наручно представникам Держархбудінспекції». У той час як взагалі невідомо хто саме із представників та на який час прибув 20.06.2017 року для вручення вимоги, де саме позивачка ОСОБА_1 мала зустріти представників Держархбудінспекції для передачі їм документів.
Крім того,з огляду на те, що на момент вручення вимоги 20.06.2017 року строк її виконання вже минув, а тому притягнення до відповідальності з підстав її невиконання взагалі не виглядає правдоподібно. А посилання у постанові на невиконання вимоги наводить на припущення про технічну опечатку та існування іншої вимоги про яку ОСОБА_1 не відомо.
Зазначені неузгодження могли бути зясовані лише при розгляді справи у присутності ОСОБА_1 або із розяснень представника відповідача.
При розгляді головним інспектором адміністративного провадження у присутності відповідачки обставини справи не зясовувалися, так як остання присутня не була у звязку із перебуванням її на стаціонарному лікуванні.
А тому суд вважає, що пояснення позивачки щодо поважності причин пропуску строку на звернення із позовом до суду заслуговують на увагу, зокрема те, що про усі обставини адміністративного провадження ОСОБА_1 могла зясувати лише при розгляді 02.08.2018 року апеляційної скарги головного інспектора щодо оскарження цієї саме постанови але з інших підстав у справі № 501/1810/17/88/18.
Тому суд вважає, що у справі доведені поважні причини для поновлення строку для звернення із позовом.
Керуючись ст.ст. ч.3 ст.2, 5, 9, 30, 99-100, 205, 242-244, 257-263, 382 КАС України, суд,
Поновити ОСОБА_1 строк на подання адміністративного позову.
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2 про визнання неправомірною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.
Скасувати постанову Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2 від 28.07.2017 року № 320 щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 188-42 КУпАП з накладенням на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмір 3400 гривень.
Закрити провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ст.188-42 ч. 3 КУпАП у звязку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.
Повний текст складено 03.09.2018 року.
Суддя В.В. Смирнов