Справа № 1640/2539/18
Суддя: Г.В. Костенко
Дата ухвалення: 2018-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2018 року м. ПолтаваСправа № 1640/2539/18

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Костенко Г.В.,

за участю:

секретаря судового засідання - Шулик Н.І.

позивача - ОСОБА_1, представника позивача - ОСОБА_2,

представника відповідача - Сиромятнікова В.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді.

В С Т А Н О В И В:

23 липня 2018 року ОСОБА_1 (надалі - Позивач, ОСОБА_1.) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (надалі - Відповідач, ГУНП в Полтавській області) про

- визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Полтавській області №1084 від 29.06.2018 про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції України за порушення службової дисципліни підполковника поліції ОСОБА_1;

- поновлення підполковника поліції ОСОБА_1 на службі в Національній поліції України з 10.07.2018, допустити до негайного виконання рішення суду в цій частині.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що відповідачем протиправно застосовано до нього найсуворішу міру дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Крім того, позивач стверджував, що він не порушував правил пропуску до режимного об'єкту, оскільки спілкувався з громадянином ОСОБА_4 поряд з входом на службове подвір'я, а не на самому подвір'ї.

Ухвалою суду від 30 липня 2018 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

13 серпня 2018 року до суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву, згідно якого відповідач просив відмовити в задоволенні позову посилаючись на правомірність спірних рішень, оскільки службовим розслідуванням встановлено, що підполковник поліції ОСОБА_1 перебуваючи на посаді заступника начальника Шишицького відділення Миргородського відділу поліції ГУНП допустив порушення службової дисципліни, а саме не дотримано вимоги п.1 п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п. 1 р. ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС №1179-2016, Присяги поліцейського, п. 1 р. VIII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 23.05.2017 №440, п. 2.2 р. І Правил пропускного режиму в Шишацькому відділенні поліції Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області, затверджених наказом Шишацького ВП від 26.05.2007 №52дск, п. 4.1 р. ІV Правил внутрішньооб'єктового режиму Шишацького відділу поліції Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області, затверджених наказом Шишацького ВП від 26,05.2017 №50дск.

Ухвалою суду від 13 серпня 2018 року закінчено підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили позов задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та просив відмовити у їх задоволенні.

Суд, заслухавши пояснення позивача та представників сторін, вивчивши та дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступне.

Починаючи з 07 листопада 2015 року ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 29 червня 2018 року №1084 "Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності" за порушення службової дисципліни, що виявилося в недотримані п.1 п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII, ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України затвердженого Законом України від 22.02.2006 №3460-ІV, п. 1 р. ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС №1179-2016, Присяги поліцейського, п. 1 р. VIII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 23.05.2017 №440, п. 2.2 р. І Правил пропускного режиму в Шишацькому відділенні поліції Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області, затверджених наказом Шишацького ВП від 26.05.2007 №52дск, п. 4.1 р. ІV Правил внутрішньооб'єктового режиму Шишацького відділу поліції Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області, затверджених наказом Шишацького ВП від 26,05.2017 №50дск до підполковника поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

На реалізацію вказаного наказу 10 липня 2018 року Головним управлінням національної поліції в Полтавській області винесено наказ №347о/с "По особовому складу", яким підполковника поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про національну поліцію" (у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби).

Не погоджуючись з зазначеними наказами Головного управління Національної поліції у Полтавській області, позивач оскаржив їх до суду.

Частиною першою статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Законом України "Про Національну поліцію" визначено правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

За визначенням статті 3 Закону України "Про Національну поліцію", у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов'язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Пунктом 2 частини першої вказаної статті встановлено, що поліцейський зобов'язаний професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з частиною 2 вказаною статті підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для звільнення позивача визначено п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію", згідно якого поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з п. 4 розділу XI Прикінцеві та перехідні положення Закону № 580-VIII до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

Таким чином, до затвердження відповідним законом Дисциплінарного статуту Національної поліції України підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України, затвердженим Законом України від 22.02.2006 № 3460-1У (далі за текстом - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ст. 1 Закону України Про Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України службова дисципліна - це дотримання особами рядового та начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Службова дисципліна в органах внутрішніх справ досягається: створенням належних умов проходження служби особами рядового і начальницького складу; набуттям високого рівня професіоналізму; забезпеченням гласності та об'єктивності під час проведення оцінки результатів службової діяльності; дотриманням законності і статутного порядку; повсякденною вимогливістю начальників до підлеглих, постійною турботою про них, виявленням поваги до їх особистої гідності; вихованням в осіб рядового і начальницького складу високих моральних і ділових якостей; забезпеченням соціальної справедливості та високого рівня соціально-правового захисту; умілим поєднанням і правильним застосуванням заходів переконання, примусу, дисциплінарного та громадського впливу; належним виконанням умов контракту про проходження служби.

Відповідно до ст. 2 Дисциплінарного статуту дисциплінарний проступок це невиконання чи неналежне виконання особою рядового та начальницького складу службової дисципліни.

В силу положень ст. 5 Дисциплінарного статуту, за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно ст. 7 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: усне зауваження; зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну посадову відповідність; звільнення з посади; пониження в спеціальному званні на один ступінь; звільнення з органів внутрішніх справ.

Згідно з частиною сьомою статті 13 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, такі дисциплінарні стягнення, як звільнення з органів внутрішніх справ, звільнення з посади, пониження в спеціальному званні на один ступінь, накладаються начальниками, яким надано право прийняття на службу до органів внутрішніх справ, призначення на посаду, присвоєння спеціального звання.

Як вбачається з наведених норм, притягнення особи рядового і начальницького складу органів внутрішніх справі України до дисциплінарної відповідальності можливе лише за невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни.

Статтею 14 Закону України Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України встановлено порядок накладення дисциплінарного стягнення. Так, відповідно до положень зазначеної статті з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Забороняється проводити службове розслідування особам, які є підлеглими порушника, а також особам - співучасникам проступку або зацікавленим у наслідках розслідування. Розслідування проводиться за участю безпосереднього начальника порушника. Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

Таким чином, службове розслідування в органах внутрішніх справ - це комплекс заходів, які здійснюються в межах відомчої компетенції з метою уточнення причин та умов, що сприяли вчиненню дисциплінарного проступку, встановлення ступеня вини особи, яка його вчинила.

Суд зазначає, що мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об'єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв'язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов'язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника ОВС і його ставлення до вчиненого.

Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис.

Згідно наведених вище правових норм ч.1 ст.19 Закону України Про Національну поліцію України, ст.1, ст.2 Закону України Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України дисциплінарна відповідальність виникає за цими нормами лише у осіб, що мають статус поліцейського (ст.17 Закону) та вчинили під час проходження служби в поліції порушення службової дисципліни.

Поряд з цим, згідно з ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту визначають, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

Крім цього, порядок проведення службового розслідування стосовно особи (осіб) рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ у разі надходження до органів та підрозділів внутрішніх справ України, навчальних закладів та науково-дослідних установ системи Міністерства внутрішніх справ України відомостей про вчинення нею (ними) дій, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення, а також компетенцію структурних підрозділів та посадових осіб органів внутрішніх справ України (далі - ОВС) при його проведенні визначає Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12 березня 2013 року №230 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 02 квітня 2013 року за №541/23073 (далі - Інструкція №230).

Відповідно до пункту 2.1 Інструкції №230 підставами для проведення службового розслідування є порушення особами рядового і начальницького складу службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами рядового і начальницького складу діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб рядового і начальницького складу чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб рядового і начальницького складу і можуть викликати суспільний резонанс.

Згідно підпункту 2.2.2 пункту 2.2. Інструкції №230 службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником у разі реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань відомостей про скоєне особою РНС кримінальне правопорушення.

Відповідно до підпункту 4.4.1 пункту 4.4. Інструкції № 230 за рішенням уповноваженого начальника працівники управління (відділів, секторів) інспекції з особового складу кадрових підрозділів відповідно МВС, ГУМВС, УМВС, ВНЗ та науково-дослідних установ МВС залучаються до проведення службових розслідувань при: реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань відомостей про скоєне особою РНС кримінальне правопорушення або повідомлення особі РНС про підозру в учиненні нею кримінального правопорушення.

Пунктами 5.1. - 5.4 Інструкції №230 визначено, що службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності за мотивованим рапортом (доповідною запискою) виконавця або голови комісії визначений строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення. Завершення службового розслідування визначається датою затвердження начальником, який призначив службове розслідування, висновку за результатами службового розслідування (далі - висновок службового розслідування). Якщо вину особи рядового і начальницького складу повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. Оголошувати дисциплінарне стягнення особі начальницького складу в присутності його підлеглих заборонено. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового і начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. Особа рядового і начальницького складу, стосовно якої проводилось службове розслідування, має право оскаржити рішення щодо накладення на нього дисциплінарного стягнення у порядку, визначеному законодавством України.

З матеріалів справи судом встановлено, наказом ГУНП в Полтавській області від 12 червня 2018 року №623 "Про призначення та проведення службового розслідування" призначено службове розслідування за фактом відкриття кримінального провадження ЄРДР №0000041 за ч. 3 ст. 368 КК України за обставинами подій, до яких причетні окремі поліцейські підрозділу ГУНП в Полтавській області, затримання 12.06.2018 в рамках вказаного кримінального провадження заступника начальника Шишацького відділення поліції Миргородського відділу поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 та проведення з ним слідчих дій, інших можливих неправомірних дій поліцейських пов'язаних із вказаними подіями.

У ході службового розслідування встановлено, що 12.06.2018, близько 11 год. 00 хв в рамках реалізації матеріалів кримінального провадження №000047 порушеного за ч. 3 ст. 368 КК України біля приміщення Шишацького відділення поліції Миргородського відділу поліції ГУНП працівниками УСБУ в Полтавській області спільно з працівниками прокуратури Полтавської області затримано заступника начальника Шишацького відділення поліції Миргородського відділу поліції ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_1 за попередніми даними, безпосередньо після отримання неправомірної вигоди від гр. ОСОБА_6 в розмірі 5000 грн. як щомісячної плати за безперешкодне здійснення підприємницької діяльності у сфері обробки та реалізації деревини. Грошові кошти вилучені.

Підполковника поліції ОСОБА_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України та поміщено в ІТТ № 1 ГУНП (м. Полтава).

Згідно з протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, в порядку ст. 208 КПК України, що складений 12.06.2018 прокуратурою Полтавської області, ОСОБА_1 затриманий 12.06.2018 об 11 год 20 хв по вул. Небесної Сотні, 8, смт Шишаки Шишацького р-ну Полтавської області за підставами: особу застали при вчиненні злочину; сукупність ознак на місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.

ОСОБА_1 підозрюється в одержанні неправомірної вигоди від ОСОБА_4 в сумі 5000 грн. за не перешкоджання у здійсненні підприємницької діяльності. При цьому ОСОБА_1 відмовився від дачі пояснень, керуючись ст. 63 Конституції України.

13.06.2018 в рамках зазначеного кримінального провадження підполковнику поліції ОСОБА_1 повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 368 КК України та Октябрським районним судом м. Полтави обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (140 960 грн.).

В ухвалі суду також зазначається про те, що згідно матеріалів кримінального провадження 12.06.2018 ОСОБА_1, перебуваючи на посаді заступника начальника Шишацького ВП Миргородського ВП ГУНП, одержав неправомірну вигоду від ОСОБА_4 у вигляді грошових коштів в сумі 5000 грн. за не перешкоджання у здійсненні підприємницької діяльності, пов'язаної з лісозаготівлею.

15.06.2018 підполковника поліції ОСОБА_1 звільнено з-під варти під заставу.

Інформацію про затримання підполковник поліції ОСОБА_1 поширено в мережі Інтернет.

Зокрема:

на сайті "Шишаки Ц Шишаччина" розміщено статтю: "У Шишаках затримали поліцейського на хабарі" за посиланням https://shyshaky.blogspot.com/2018/06/blog-post 20.html;

на сайті інформаційного порталу "Миргород в моєму серці" розміщено статтю: "У Шишаках начальника відділку затримали на хабарі" за посиланням http://mirgorodinmeheart.pl.ua/2018/06/13/8275/;

на сайті Інернет-видання "Полтавщина" розміщено статтю "На Полтавщині на хабарі спіймали підполковника поліції, який "крушував" лісозаготівлю" за посиланням https://poltava.to/news/4 7313/;

на сайті "Філія ПАТ "НСТУ" "Полтавська регіональна дирекція "ЛТАВА" у рубриці "Екс-факто" розміщено відео "екс-факто: хабар, поліцейська станція та браконьєри".

Встановлено, що 11.06.2018 підполковник поліції ОСОБА_1 заступив на чергування в якості відповідального від керівництва Шишацького відділу поліції ГУНП. Вказане підтверджується відомостями Книги служби нарядів Шишацького відділення поліції Миргородського БП ГУНП. Вранці 12.06.2018 він змінився з добового чергування.

12.06.2018 о 10 год. 41 хв (згідно з даними камер відеоспостереження) підполковник поліції ОСОБА_1 у цивільному одязі вийшов з адміністративної будівлі Шишацького відділу поліції ГУНП. До нього підійшов громадянин, як з'ясувалося, ОСОБА_4 Вони привіталися та різними шляхами пішли у бік до входу до внутрішнього двору Шишацького відділу поліції, що розташований на відстані близько 10 м від центрального входу до адміністративної будівлі. Там вони зійшлися, ОСОБА_1 впустив ОСОБА_4 через двері до внутрішнього двору, та разом вони пройшли через внутрішній двір від входу до протилежного кінця двору, спілкуючись між собою.

Об 10 год. 47 хв підполковник поліції ОСОБА_1 повернувся один тим самим шляхом.

Таким чином, підполковник ОСОБА_1, завівши на територію Шишацького відділення поліції Миргородського БП ГУНП громадянина ОСОБА_4, не забезпечив реєстрації факту перебування громадянина на території відділення поліції, часу його прибуття та вибуття, до журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених Шишацького відділення поліції Миргородського БП ГУНП, чим порушив вимоги п.2.2 р. І Правил пропускного режиму в Шишацькому відділенні поліції Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області, затверджених наказом Шишацького БП від 26.05.2017 № 52дск. Залишивши гр. ОСОБА_4 без нагляду на території Шишацького відділення поліції Миргородського ВП ГУНП, підполковник поліції ОСОБА_1 порушив вимоги п. 4.1 р. IV Правил внутрішньооб'єктового режиму Шишацького відділу поліції Миргородського БП ГУНП в Полтавській області, затверджених наказом Шишацького ВП від 26.05.2017 N50дск. Також вищезазначеними діями підполковник ОСОБА_1 не забезпечив виконання вимог п. 1 р. VIII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 23.05.2017 № 440 в частині контролю за пропускним режимом до підрозділу.

Безпосередньо після виходу з внутрішнього двору відділення поліції підполковник поліції ОСОБА_1 був затриманий працівниками УСБУ в Полтавській області та прокуратури Полтавської області, у нього були вилучені грошові кошти в сумі 5000 грн.

Згідно з п. 28 функціональних обов'язків заступника начальника Шишацького відділення поліції Миргородського ВП ГУНП, затверджених наказом Шишацького ВП Миргородського ВП ГУНП від 04.01.2017 N2, з якими ОСОБА_1 ознайомлений під підпис, заступник начальника відділення поліції несе персональну відповідальність за стан дисципліни та законності, стан транспортної дисципліни серед особового складу, виконання вимог антикорупційного законодавства, своєчасність і ефективність заходів, що вживаються, з метою попередження та припинення порушень працівниками прав 1 законних інтересів громадян.

У ході службового розслідування заступник начальника Шишацького ВП Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області підполковник поліції ОСОБА_1 від дачі пояснень відмовився, керуючись ст. 63 Конституції України.

Переглядом записів камер відеоспостереження Шишацького ВП встановлено наступне:

Камера №14 в правому верхньому кутку має вказівку на дату та час зйомки, показує 2018.06.12 далі час. Дана камера знаходиться на вході до приміщення Шишацького ВП та охоплює поріг відділення поліції і дорогу навпроти. О 10 год. 41 хв, відповідно до часу, що фіксує камера, з приміщення Шишацького ВП вийшов на поріг ОСОБА_1, який спустився по сходах та, підійшовши до тротуару праворуч, де знаходиться стоянка автомобілів, привітався з чоловіком в цивільному одязі (як з'ясувалося, ОСОБА_4.), після чого вони розмовляли. Після розмови чоловік зник з поля зору камери та направився по тротуару праворуч, ОСОБА_1 по стежці пройшов також праворуч, ближче до адміністративної будівлі, та також зник з поля зору камери.

Камера відеоспостереження № 11 охоплює вхід до внутрішнього двору Шишацького ВП, частково дорогу, яка знаходиться напроти, та частину двору відділення поліції за воротами. При перегляді даної камери встановлено, що, відповідно до часу на камері о 10 год. 42 хв., до калитки, яка веде до двору Шишацького ВП, підходить ОСОБА_1, до нього по тротуару підходить чоловік у цивільному одязі (ОСОБА_4.), та в подальшому вони вдвох заходять через калитку на територію внутрішнього двору Шишацького ВП, при цьому розмовляють та жестикулюють.

Камера № 12, яка охоплює внутрішній двір Шишацького ВП. На ній видно, що о 10 год. 43 хв до внутрішнього двору від центрального входу в бік гаражних приміщень прямують ОСОБА_1 із чоловіком в цивільному одязі (ОСОБА_4.) Після цього вони заходять за межі видимості камер. О 10 год. 46 хв ОСОБА_1 повертається назад - прямує по внутрішньому двору до центрального входу. Більше жодних осіб на даній камері не видно.

12.06.2018, безпосередньо після спілкування підполковника поліції ОСОБА_1 з гр. ОСОБА_4, працівниками УСБ України в Полтавській області спільно з працівниками прокуратури Полтавської області в рамках реалізації матеріалів кримінального провадження за відомостями щодо вимагання підполковником поліції ОСОБА_1 у гр. ОСОБА_4 неправомірної вигоди за безперешкодне здійснення підприємницької діяльності у сфері обробки та реалізації деревини, вказаного поліцейського було затримано біля приміщення Шишацького відділення поліції Миргородського відділу поліції ГУНП. У ході слідчої дії у підполковника поліції ОСОБА_1 вилучено грошові кошти в сумі 5 тис. грн. Зазначеного поліцейського затримано в порядку ст. 208 КПК України та в подальшому судом, за наявності достатніх підстав, застосовано відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Зазначений факт набув суспільного резонансу та оприлюднений в Інтернет-мережі.

Суд звертає увагу, що нормами статті 17 Кримінального процесуального кодексу України, передбачено, що особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили.

Відтак, вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 368 Кримінального кодексу України, може бути доведена лише вироком суду в межах розгляду кримінального провадження №0000047, а не матеріалами службового розслідування, камерами відоспостреження та ухвалою слідчого судді.

Отже, в ході службової перевірки встановлено та в ході розгляду справи доведено лише порушення позивачем вимоги п.2.2 р. І Правил пропускного режиму в Шишацькому відділенні поліції Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області, затверджених наказом Шишацького БП від 26.05.2017 № 52дск, п. 4.1 р. IV Правил внутрішньооб'єктового режиму Шишацького відділу поліції Миргородського БП ГУНП в Полтавській області, затверджених наказом Шишацького ВП від 26.05.2017 N50дск, що виразилось у пропуску та залишенні гр. ОСОБА_4 без нагляду на території Шишацького відділення поліції Миргородського ВП ГУНП та не забезпечив виконання вимог п. 1 р. VIII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 23.05.2017 №440 в частині контролю за пропускним режимом до підрозділу.

Посилання відповідача на те, що розповсюджена в мережі Інтернет інформація стосовно затримання позивача працівниками СБ України викликали обуреність громадськості та представників засобів масової інформації, а тому в діях ОСОБА_1 вбачається порушення службової дисципліни, отже до нього правомірно застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ, судом оцінюються критично у зв'язку з наступним.

За приписами статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Необхідною складовою принципу верховенства права є принцип пропорційності.

Конституційний Суд України у рішенні від 02.11.2004 №15-рп/2004 у справі за конституційним поданням Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень статті 69 Кримінального кодексу України (справа про призначення судом більш м'якого покарання) зазначив, що: "... Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об'єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України. ... Зазвичай справедливість розглядають як властивість права, виражену, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню." /пункт 4.1/.

Таким чином, застосована уповноваженими органами держави відповідальність має бути співрозмірною із вчиненим особою правопорушенням.

З урахуванням принципу співмірності порушення і покарання, якщо діяння може бути кваліфіковане як дисциплінарне правопорушення, до порушника може застосовуватися лише один захід дисциплінарної відповідальності, що відповідає тяжкості вчиненого дисциплінарного правопорушення та ступеню вини особи.

Процедура накладення дисциплінарних стягнень встановлена ст. 14 Дисциплінарного статуту, де визначено, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

При цьому, звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ, як вид стягнення, є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

В ході розгляду справи судом встановлено, що на момент прийняття відповідачем оскаржуваних наказів, ОСОБА_1 мав 40 заохочень та лише одну догану.

Тому, суд дійшов висновку, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення позивача є надмірним і явно не співмірним встановленим в ході службової перевірки та доведеним під час розгляду справи в суді обставинам, а саме: пропуску та залишення гр. ОСОБА_4 без нагляду на території Шишацького відділення поліції Миргородського ВП ГУНП, тобто з порушенням принципу пропорційності, без дотримання необхідного балансу між встановленими обставинами службового розслідування та дисциплінарним покаранням позивача.

Згідно з п. "а" ч. 2 ст. 9 Конвенції МОП №158 про припинення трудових відносин з ініціативи роботодавця 1982 року, ратифікованої Постановою Верховної Ради України № 3933-ХІІ від 04.02.1994 р., тягар доведення наявності законної підстави для звільнення, як це визначено в статті 4 цієї Конвенції, лежить на роботодавці.

Проте, відповідачем не доведено обґрунтованість та законність прийнятих рішень про звільнення позивача зі служби в поліції.

Враховуючи наведені вище обставини, суд дійшов висновку, що накази ГУ НП в Полтавській області №1084 від 29.06.2018 в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції України за порушення службової дисципліни та № 347о/с від 10.07.2018 в частині звільнення підполковника поліції ОСОБА_1 зі служби в Національній поліції України за порушення службової дисципліни є протиправними, а тому підлягають скасуванню, а позивач підлягає поновленню на службі в органах Національної поліції.

Отже, адміністративний позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Пунктом 3 частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що негайно виконуються рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

За таких обставин, суд вважає за необхідне допустити постанову до негайного виконання в частині поновлення на посаді.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області №1084 від 29.06.2018 про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності у частині звільнення зі служби в Національній поліції України за порушення службової дисципліни підполковника поліції ОСОБА_1;

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області № 347 о/с від 10.07.2018 року в частині звільнення зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) підполковника поліції ОСОБА_1

Поновити підполковника поліції ОСОБА_1 на службі в Національній поліції України з 10.07.2018, допустити до негайного виконання рішення суду в цій частині.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 23 серпня 2018 року

Головуючий суддя Г.В. Костенко