Справа № 200/11122/17
Суддя: Шевцова Т. В.
Дата ухвалення: 2018-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

БАБУШКІНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, 57
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2018 року м.Дніпро

Бабушкінський районний суд м.Дніпропетровська

в складі: головуючого - судді Шевцової Т.В.,

при секретарі судового засідання - Агашаріфовій В.А.

розглянувши у порядку спрощеного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Українсько-польське підприємство з іноземними інвестиціями «УПС» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради про скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, про скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради №58/2606 від 26.06.2017 року про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності та стягнення судового збору.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 26.06.2017 року начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Павлюковим А.М. розглянуто матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме: акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 09.06.2017, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.06.2017, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 09.06.2017 та встановлено, що підрядник ТОВ «Українсько-польське підприємство з іноземними інвестиціями «УПС» на об'єкті будівництва «Інженерний захист території ж/м Тополя-2 - будівництво дощової каналізації, м.Дніпропетровськ» (IV категорія), що розташований за адресою: м.Дніпро, ж/м Тополя-2, виконує роботи без проекту виконання робіт; не забезпечена безпека виконання робіт, де виконуються роботи, а саме: відсутні огородження небезпечних зон, відсутні сигнальні стрічки вздовж траншей, люки колодязів та інших виїмок не закриті щитами.

Позивач стверджує, що на підставі поданих документів, матеріалів, заслухавши осіб, а саме: начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.8 ч.3 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 75 780, 00 (сімдесят п'ять тисяч сімсот вісімдесят) гривень 00 копійок.

Позивач не погоджується з порядком розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та з результатами винесеної постанови і вважає її не обґрунтованою та такою, яка винесена без дослідження фактичних обставин справи.

Представником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради надано до суду заперечення на позовну заяву в яких просив відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі, посилаючись на їх безпідставність та необґрунтованість.

Суд, розглянувши справу за правилами спрощеного позовного провадження, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, приходить до наступного висновку.

Частиною 3 ст.2 КАС України, передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, 09.06.2017 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Товариства з обмеженою відповідальністю «Українсько-польське підприємство з іноземними інвестиціями «УПС».

За результатами перевірки складено акт в якому зазначено, що перевірка є позаплановою та здійснюється на підставі звернення фізичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства та винесено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою: до 10.07.2017 року усунути порушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Разом з тим, 09.06.2017 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради складено протокол про порушення у сфері містобудування в якому зазначено, що в ході перевірки на об'єкті: «Інженерний захист території ж/м Тополя-2 - будівництво дощової каналізації, м.Дніпропетровськ» були виявлені наступні порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил: 1) підрядником ТОВ "Українсько-Польське підприємство з іноземними інвестиціями "УПС" роботи виконуються без проекту виконання робіт, що є порушенням вимог п. 2.2.1 та 3.3.1 ДБН А.3.1-5:2009, (п. 5.1.7, п. 5,3.1 та п. 5.3.5 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва); 2) підрядником ТОВ "Українсько-Польське підприємство з іноземними інвестиціями "УПС" не забезпечена безпека виконання будівельних робіт, де виконуються роботи, а саме: відсутні огородження небезпечних зон: відсутні сигнальні стрічки вздовж траншей, дюки колодязів та інших виїмок не закриті щитами, що є порушенням вимог п. 6.2.8 та 6.2.11 ДБН А,3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві».

26.06.2017 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради прийнято постанову №58/2606 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Вважаючи зазначену постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Суд погоджується з твердженнями позивача з огляду на наступне.

Згідно зі ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог статті 293 КупАП і роз'яснень, викладених в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 травня 1988 року № 15 «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення» орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом'якшуючі обставини, майновий стан винного.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідност. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Згідно ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Відповідно ст.ст.251,254 КУпАП зобов'язання з надання доказів відносно правопорушення покладено на осіб, уповноважених скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 2ст. 71 КАС Українив адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно з положеннями ч.1ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VIдержавний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.п.2 п.11 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Так, відповідно до п. 4.5, ДБН, на кожному об'єкті будівництва організація будівельних робіт має здійснюватися на підставі розробленої проектно-технічної документації (ПТД).

Проект організації будівництва (ПОБ) та сукупність розроблених на його підставі проекту виконання робіт (ПВР) складають комплект ПТД.

У відповідності до пункту 5.2.2 ДБН А.3.1-5:2016 ПОБ розробляється генеральною проектною організацією.

Згідно з пунктом 5.1.7, ДБН 2016 - ПТД об'єкта будівництва складається з ПОБ містить рішення з організації будівництва об'єкта в цілому, та окремих його черг, пускових комплексів та ПВР, що деталізують організаційно-технологічні заходи і способи виконання робіт.

Пункт 5.3.1 ДБН А.3.1-5:2016 передбачає розробку ПВР на підставі робочої документації та ПОБ і має передбачати заходи із забезпечення якісного, безпечного і своєчасного виконання робіт.

В пункті 5.3.5 вказаного ДБН, зазначено, що ПВР розробляє будівельна організація на види та етапи робіт, які вона виконує. ПВР повинен бути узгоджений з ПОБ за основними показниками.

Відповідно до п.5.3.7 ДБН 2016 вихідними матеріалами для розроблення ПВР є: а) ПОБ; б) робоча документація.

У відповідності до п 6.2 ДБН 2016 підготовка до будівництва передбачає здійснення організаційних заходів, в тому числі забезпечення об'єкта будівництва відповідною проектною та проектно-технологічною документацією. Ініціатором розробки вказаної документації та в подальшому її власником є замовник.

Таким чином, підрядник фактично не міг розробити ПВР без наявності ПОБ, оскільки разом з обов'язком підрядника розробки проекту виконання робіт, законодавством також передбачене його узгодження з проектом організації будівництва, але ПОБ замовником не розроблявся та фактично відсутній в проектно-технічній документації, переданої підрядникові замовником.

Так, з матеріалів справи вбачається, що головними спеціалістами інспекторами управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Мєшковим В.І. та Харченко М.М. складено Акт від 09.06.2017 не за місцем знаходження об'єкту перевірки 49000, м. Дніпро, Шевченківський район, ж/м Тополя-2, що є порушенням Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства № 240 від 15.05.2012 р., зареєстрований в Міністерстві юстиції України 4 липня 2012 р. за № 1116/21428.

З урахуванням зазначеного, докази, подані позивачем підтверджують обставини, на які він посилається на обґрунтування позовних вимог, та не були спростовані доводами відповідача.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що викладені у позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.139 КАС України судовий збір віднести за рахунок держави.

Разом з тим, суд вважає за необхідне повернути позивачу з державного бюджету України помилково сплачений при пред'явленні позову до суду судовий збір у розмірі 1600 грн., оскільки позивачі в даній категорії справ звільняються від сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 9, 77, 79, 139, 242, 244-246 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Українсько-польське підприємство з іноземними інвестиціями «УПС» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради про скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності - задовольнити.

Скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради №58/2606 від 26.06.2017 року про накладення штрафу на Товариство з обмеженою відповідальністю «Українсько-польське підприємство з іноземними інвестиціями «УПС» за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Судовий збір віднести за рахунок держави.

Зобов'язати Управління Державної казначейської служби України в Шевченківському районі м.Дніпра повернути Товариства з обмеженою відповідальністю «Українсько-польське підприємство з іноземними інвестиціями «УПС» сплачений судовий збір у розмірі 1600 грн. за платіжним дорученням№1751 від 03.07.2017 року.

Рішення може бути оскаржено до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Т.В.Шевцова