Справа № 328/1329/18(2-а/328/40/18)
Суддя: Юрко І.В.
Дата ухвалення: 2018-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

28 серпня 2018 року справа № 328/1329/18(2-а/328/40/18)

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Юрко І.В.,

суддів: Білак С.В. Шальєвої В.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області на рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 26 червня 2018 року у справі №328/1329/18 (головуючий 1-ї інстанції Андрущенко О.Ю.,) за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та закриття справи про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач 24.05.2018 року звернувся до Токмацького районного суду Запорізької області з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, в якому просив скасувати постанову Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області №42 по справі про адміністративне правопорушення від 21.05.2018 року та справу про адміністративне правопорушення закрити.

Рішенням Токмацького районного суду Запорізької області від 26 червня 2018 року адміністративний позов задоволено.

Скасовано постанову №42 по справі про адміністративне правопорушення від 21.05.2018 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.6 ст.96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Закрито справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.6 ст.96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив постанову суду скасувати та в задоволенні позовних вимог відмовити.

Позивач надіслав до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу, в якому просив рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Сторони в судове засідання апеляційної інстанції не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Представник відповідача надіслав до апеляційного суду клопотання, яким просив перенести розгляд справи на іншу дату у звязку із його перебуванням у відпустці.

Колегія суддів вважає, що вказане клопотання задоволенню не підлягає, зважаючи на скорочені строки розгляду справ даної категорії, а також ту обставину, що судом апеляційної інстанції явка відповідача не визнавалась обовязковою.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до частин першої та другої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обовязковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, встановила наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області проведено позапланову перевірку обєкту «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг» м.Токмак, вул.Володимирська, 265, щодо дотримання субєктом містобудування - Управлінням комунального майна Токмацької міської ради, фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1, Товариством з обмеженою відповідальністю «Бревес», ОСОБА_2, ОСОБА_3 вимог законодавства у сфері містобудування них норм, стандарті і правил, за результатами якої 19.04.2018 року складено Акт №169 та прот(а.с.45-51).

За висновками акту перевірки позивачем допущені порушення, а саме: в Департаменті Державної архітектурно-будівельної інспекції та в журналі авторського нагляду під час будівництва від 04.09.2017 року відсутні зауваження відповідальної особи за здійснення авторського нагляду ОСОБА_1 стосовно виконання ТОВ «Бревес» на обєкті: «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька область, місто Токмак, вулиця Володимирська, 265», з відхиленням від затверджених проектних рішень в частині виконання будівельних-монтажних робіт з влаштування стяжки бетонної вимощення з бетону класу В7,5 замість бетону класу В15 (зменшено клас міцності бетону); зменшено діаметр арматурної сітки вимощення з O5 на O4; виконання будівельно-монтажних робіт з улаштування обрешітки покрівлі деревяні конструкції не оброблено вогнезахисним розчином, та виконано улаштування обрешітки покрівлі з металочерепиці без підтвердження якості виконання оброблення деревяних конструкцій покрівлі вогнезахисним розчином, та виконання улаштування покрівлі з метало черепиці без підтвердження якості виконання оброблення деревяних конструкцій покрівлі вогнезахисним розчином. Крім того, в актах на закриття прихованих робіт, які підписані ОСОБА_1 зазначено: «Роботи виконано відповідно до проектної документації, стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов і відповідають їх прийняття». Таким чином під час перевірки з 05.04.2018 року по 19.04.2018 року встановлено, що головним інженером проекту ОСОБА_1 на обєкті: «Реконструкції нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька обл., м.Токмак, вул.Володимирська, 265» неналежним чином здійснюється авторський нагляд, що є порушенням ч.4 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.5, 6 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва обєкта архітектури, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року №903, розділ 8 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва».

На підставі висновків акту перевірки відповідачем 17.05.2018 року складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, яким останнього за правопорушення, встановлені в акті перевірки, притягнуто до адміністративної відповідальністі, передбаченої ч.6 ст.96-1 КУпАП (а.с.53-54).

Крім того, 17.05.2018 року відповідачем видано головному інженеру проекту ОСОБА_1 припис №42, яким вимагається привести здійснення авторського нагляду на обєкті «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька область, місто Токмак, вулиця Володимирська, 265» у відповідність до вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності до 01.06.2018 року (а.с.52).

На підставі матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (направлення, акт перевірки, протокол, припис, заперечення, матеріали використання фототехніки) відповідачем 21.05.2018 року винесено постанову № 42 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст.96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 7650,00 грн. (а.с.55-56).

Не погодившись з вказаною постановою, позивач оскаржив її до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції зазначив, що відповідачем допущена помилка у аналізі проектної документації та підрядної документації в цілому і зроблені безпідставні висновки щодо наявності порушення з боку позивача. Крім того, судом зазначено, що позивач взагалі не є субєктом відповідальності за ч.6 ст. 96-1 КУпАП, оскільки не є головним архітектором проекту (архітектором). Також суд першої інстанції погодився з посиланням позивача, щодо неможливості розгляду справи про адміністративне правопорушення особою, яка приймала участь у проведенні перевірки, складала протокол про адміністративне правопорушення та видавала припис про усунення порушень, виявлених під час перевірки.

Колегія суддів, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дійшла висновку про таке.

Завданням адміністративного суду є перевірка правомірності (легальності) рішень субєкта владних повноважень з огляду на чіткі критерії, які зазначені у ч.2 ст.2 КАС України з урахуванням закріпленого статтею 19 Конституції України принципу законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 року №687-XIV (в редакції, що діяла на момент проведення перевірок) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва обєктів архітектури додержання субєктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі. (частина 3 ст.10)

Згідно з п.1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Постановою КМУ від 09.07.2014 року №294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-премєр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи (п.7 вказаного Положення).

У відповідності до абз.2 ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На виконання вищенаведеної норми Постановою КМУ від 23.05.2011 року №553 затверджено Порядок (далі по тексту - Порядок №553) здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, пунктом 5 якого встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Порядок призначення перевірки в даному адміністративному позові не оскаржується.

Згідно з положеннями п.п.2, 3, 4, 5 п.11 Порядку №553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право:

2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обовязкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт.

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва обєктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством.

В свою чергу, стаття ст.256 КУпАП визначає порядок складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Отже, Державна архітектурно-будівельна інспекція у Запорізькій області, будучи територіальним органом виконавчої влади, реалізовував державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю шляхом проведення позапланової перевірки, за результатами якої складено акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення та обовязковий до виконання припис.

Щодо посилання позивача, з яким погодився суд першої інстанції, про неможливість розгляду справи про адміністративне правопорушення та прийняття оскаржуваної постанови тією ж особою, яка складала протокол про адміністративне правопорушення відносно позивача, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до положень ст.244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, повязані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва. Від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право, зокрема, головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених обєктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право притягати посадових осіб обєктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону.

З аналізу вказаних норм законодавства вбачається наявність права головних інспекторів будівельного нагляду розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення на посадових осіб обєктів нагляду за вчинені правопорушення відповідно до закону. Будь-яких обмежень щодо вказаних повноважень законодавством не встановлено.

Таким чином, головний інспектор будівельного нагляду ОСОБА_4 має право від імені Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення.

Щодо посилання позивача про те, що він не є субєктом відповідальності, передбаченої санкцією ч.6 ст.96-1 КУпАП, оскільки є головним інженером проекту, а не архітектором, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.6 ст.96-1 КУпАП здійснення авторського нагляду з порушенням вимог законодавства тягне за собою накладення штрафу на головного архітектора проекту (архітектора) від чотирьохсот до пятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно із п.2, п.5 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва обєкта архітектури, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року №903, авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту обєкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту. Результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проектувальника.

Статтею 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначенно поняття архітектор (інженер), що має кваліфікаційний сертифікат, - фахівець, який за результатами атестації отримав такий сертифікат, що надає йому повноваження ведення особистої діяльності у сфері архітектурної діяльності, і який несе відповідальність за результати своєї роботи.

З матеріалів справи вбачається, що розробником проекту «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька область, місто Токмак, вулиця Володимирська, 265» є ФОП ОСОБА_1 (а.с.57-60).

Крім того, ОСОБА_1 пройшов професійну атестацію та отримав кваліфікаційний сертифікат відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг), повязаних із створенням обєкта архітектури, зокрема інженерно-будівельне проектування у частині забезпечення безпеки експлуатації (а.с.7).

Вказані обставини позивачем не заперечуються та не спростовуються.

Згідно журналу авторського нагляду під час будівництва по обєкту будівництва «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька область, місто Токмак, вулиця Володимирська, 265» такий нагляд здійснював саме ФОП ОСОБА_1, який визначений в журналі як єдиний представник «складу групи авторського нагляду» (а.с.65-67).

Таким чином, позивач - ФОП ОСОБА_1 у розумінні наведених вище норм законодавства та зазначених матеріалів справи є субєктом відповідальності, передбаченої диспозицією частини 6 статті 96-1 КУпАП.

Стосовно суті виявленого порушення, за яке до позивача застосовано штраф, колегія суддів зазначає наступне:

Зі спірної постанови від 21.05.2018 року вбачається застосування до ФОП ОСОБА_1П штрафних санкцій у розмірі 7650 грн. на підставі ч.6 ст.96-1 КУпАП за порушення: частини 4 статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.5, 6 Порядку здійснення здійснення авторського нагляду під час будівництва обєкта архітектури, затвердженого Постановою КМУ від 11.07.2007 року № 903, розділу 8 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», яке полягає у тому, що в Департаменті Державної архітектурно-будівельної інспекції та в журналі авторського нагляду під час будівництва від 04.09.2017 року відсутні зауваження відповідальної особи за здійснення авторського нагляду ОСОБА_1 стосовно виконання ТОВ «Бревес» на обєкті: «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька область, місто Токмак, вулиця Володимирська, 265», з відхиленням від затверджених проектних рішень в частині виконання будівельних-монтажних робіт з влаштування стяжки бетонної вимощення з бетону класу В7,5 замість бетону класу В15 (зменшено клас міцності бетону); зменшено діаметр арматурної сітки вимощення з O5 на O4; виконання будівельно-монтажних робіт з улаштування обрешітки покрівлі деревяні конструкції без оброблення деревяних конструкцій вогнезахисним розчином, та виконання улаштування обрешітки покрівлі з металочерепиці без підтвердження якості виконання оброблення деревяних конструкцій покрівлі вогнезахисним розчином, та виконання улаштування покрівлі з метало черепиці без підтвердження якості виконання оброблення деревяних конструкцій покрівлі вогнезахисним розчином. Крім того, в актах на закриття прихованих робіт, які підписані ОСОБА_1 зазначено: «Роботи виконано відповідно до проектної документації, стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов і відповідають їх прийняття». Таким чином під час перевірки з 05.04.2018 року по 19.04.2018 року встановлено, що головним інженером проекту ОСОБА_1, кваліфікаційний сертифікат АР №004835, на обєкті: «Реконструкції нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька обл., м.Токмак, вул.Володимирська, 265» неналежним чином здійснюється авторський нагляд (а.с.55-56).

Так, згідно з частиною 6 статті 96-1 КУпАП (в редакції на момент виникнення спірних відносин) здійснення авторського нагляду з порушенням вимог законодавства - тягне за собою накладення штрафу на головного архітектора проекту (архітектора) від чотирьохсот до пятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У відповідності до ч.ч.1-4 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва обєкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту обєкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва обєкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Як зазначалось вище, матеріалами справи підтверджується та не спростовується сторонами, що особою, яка здійснювала авторський нагляд на обєкті «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька обл., м.Токмак, вул.Володимирська, 265», є ФОП ОСОБА_1.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів встановлюється Кабінетом Міністрів України (ч.5 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність»).

Так, у пункті 4 Порядку №903 зазначено, що відвідування обєкта архітектури представниками групи авторського нагляду здійснюється згідно з планом-графіком або за викликом замовника (виходячи з виробничої потреби). У разі коли будівництво триває більш як один рік, план-графік коригується в міру потреби з урахуванням обсягу робіт, запланованого на поточний рік.

Відповідачем в оскаржуваній постанові зазначено про здійснення позивачем авторського нагляду, але з порушенням вимог законодавства, оскільки в Департаменті Державної архітектурно-будівельної інспекції та в журналі авторського нагляду під час будівництва від 04.09.2017 року відсутні зауваження відповідальної особи за здійснення авторського нагляду ФОП ОСОБА_1 стосовно виконання ТОВ «Бревес» на перевіряємому обєкті робіт з відхиленням від затверджених проектних рішень в частині виконання будівельних-монтажних робіт з влаштування стяжки бетонної вимощення з бетону класу В7,5 замість бетону класу В15 (зменшено клас міцності бетону); зменшено діаметр арматурної сітки вимощення з O5 на O4; виконання будівельно-монтажних робіт з улаштування обрешітки покрівлі деревяні конструкції без оброблення деревяних конструкцій вогнезахисним розчином. Крім того, в актах на закриття прихованих робіт, які підписані ОСОБА_1 зазначено, що роботи виконано відповідно до проектної документації, стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов і відповідають їх прийняття.

У вказаних журналах авторського нагляду відсутні записи про виявлення ФОП ОСОБА_1 вказаних вище відхилень від проектної документації (а. с.65-67).

Вказані обставини позивачем не спростовані.

Відповідно до пунктів 5,6 Порядку №903 результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проектувальника. Представник групи авторського нагляду під час відвідування обєкта архітектури вносить в обидва примірники журналу зауваження щодо виявлених відхилень від затвердженого проекту разом з пропозиціями стосовно їх усунення та ознайомлює з ними під розписку відповідального представника підрядника. У разі відмови підрядника виконати роботи з усунення виявлених відхилень генеральний проектувальник письмово повідомляє про це замовнику (забудовнику) та відповідній інспекції державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття ними заходів згідно із законодавством.

Аналогічні за змістом приписи містить розділ 8 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва».

Враховуючи зазначені вище обставини та матеріали справи у їх сукупності, колегія суддів дйшла висновку про доведеність відповідачем здійснення ФОП ОСОБА_1 на обєкті «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька обл., м.Токмак, вул.Володимирська, 265» авторського нагляду з порушенням вимог законодавства.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що під час прийняття постанови по справі про адміністративне правопорушення відносно ФОП ОСОБА_1, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Приймаючи до уваги зазначені вище обставини, відсутні підстави для скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення відносно позивача за частиною 6 статті 96-1 КУпАП, оскільки останній неналежним чином здійснював авторський нагляд, що підтверджується матеріалами справи, а тому на позивача відповідачем правомірно накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 7650 грн., тобто в межах санкції зазначеної норми КУпАП.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції не вірно встановлені обставини справи та рішення прийняте з неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, що у відповідності до статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та прийняття постанови про відмову в задоволенні позовних вимог.

Статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено особливості розгляду справ з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до частини третьої статті 272 Кодексу адміністративного судочинства України судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених статтями 273-277, 282-286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Керуючись статтями 77, 243, 250, 272, 286, 308, 310, 313, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області на рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 26 червня 2018 року у справі №328/1329/18 задовольнити.

Рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 26 червня 2018 року у справі №328/1329/18 скасувати.

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та закриття справи про адміністративне правопорушення відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з моменту її прийняття та не може бути оскаржена.

Головуючий суддя: І.В. Юрко

Суддя: С.В. Білак

Суддя: В.А. Шальєва