Справа № 817/1369/18
Суддя: Борискін С.А.
Дата ухвалення: 2018-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

20 серпня 2018 року м. Рівне №817/1369/18
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Борискіна С.А. за участю секретаря судового засідання Ковальчук Г.М та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник Ковальчук І.В.,

відповідача: представник Довгалюк І.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Дочірнього підприємства "Рівненський облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України"
доДержавної податкової інспекції у м.Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області
про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
В С Т А Н О В И В:

Дочірнє підприємство "Рівненський облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" (далі - ДП "Рівненський облавтодор") звернулось до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Державної податкової інспекції у м.Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області (далі - відповідач) про визнання протиправними дій відповідача щодо проведення перевірки своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов'язання з податку на додану вартість, за наслідком якої складено Акт №7 від 11.01.2016, а також про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 21.01.2016 №, яким позивача зобов'язано сплатити штраф у розмірі 361 147, 98 грн. за порушення граничного строку сплати грошового зобов'язання з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг).

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що відповідач під час проведення камеральної перевірки та прийняття оскаржуваного рішення вийшов за межі наданих йому повноважень. Зокрема вказує на те, що перевірка проведена відповідачем з порушенням законодавства, а отже акт перевірки, висновки якого покладені в основу оскаржуваного рішення, є доказом, здобутим з порушенням закону, у зв'язку з чим він не може бути підставою для прийняття податкового повідомлення - рішення.

Ухвалою суду від 21.05.2018 відрито загальне позовне провадження у справі. Підготовче засідання у справі призначено на 15.06.2018 о 10:00 год. в залі судових засідань Рівненського окружного адміністративного суду (м. Рівне, вул. 16 Липня 87).

11.06.2018 подав відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого він заперечує проти задоволення позовних вимог. Зазначає, що за результатами проведеної камеральної перевірки своєчасності сплати узгодженого податкового зобов'язання до бюджету з податку на додану вартість уповноваженими особами податкового органу було складено акт від 11.01.2016 №7. Висновками даного акта встановлено порушення граничного строку сплати узгодженого податкового зобов'язання до бюджету, в результаті чого складено податкове повідомлення-рішення від 21.01.2016 №, яким позивача зобов'язано сплатити штраф у розмірі 361 147, 98 грн. Наголошує, що несвоєчасність сплати узгодженого податкового зобов'язання з податку на додану вартість підтверджується інтегрованою карткою платника податків позивача. Щодо порядку проведення камеральної перевірки зазначає, що воно була проведена з дотриманням вимог чинного законодавства, оскільки податкова звітність перевіряється суцільним порядком, для її проведення не потрібно наказу керівника податкового органу або іншого спеціального дозволу чи направлення, а також не потрібно згоди платника податків чи його присутності. Оскільки позивачем оскаржується податкове повідомлення-рішення, а не протиправність складення акта перевірки, то встановленню підлягає факт наявності чи відсутності порушення строків сплати узгодженого податкового зобов'язання. За таких обставин, просить у задоволенні позову відмовити повністю.

15.06.2018 судове засідання відкладено до 22.06.2018 на 10:00 год., у зв'язку з задоволенням клопотання представника позивача щодо відкладення розгляду справи.

22.06.2018 підготовче провадження у справі закрито. Розгляд справи по суті призначено у відкритому судовому засіданні на 23.07.2018 о 09:15 год. в залі судових засідань Рівненського окружного адміністративного суду (м. Рівне, вул. 16 Липня 87).

23.07.2018 судове засідання відкладено до 20.08.2018 до 12:00 год., у зв'язку з задоволенням клопотання представника позивача щодо відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 20.08.2018 представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві. Просив позов задовольнити у повному обсязі.

У судовому засіданні 20.08.2018 представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Просив відмовити у задоволенні позову повністю.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши подані письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що Державною податковою інспекцією у м.Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області проведено перевірку щодо своєчасності сплати узгодженого податкового зобов'язання до бюджету ДП "Рівненський облавтодор", за результатами якої був складений акт від 11.01.2016 №7 (далі - Акт перевірки №7) (а.с.9).

Відповідно до висновків Акту перевірки №7 податковим органом було встановлено порушення позивачем п.203.2 ст.203 Податкового кодексу України підприємством ДП "Рівненський облавтодор", а саме: порушено терміни сплати узгодженого податкового зобов'язання по податку на додану вартість у сумі 3 466 015,00 грн., нарахованого згідно звітної податкової декларації з ПДВ від 20.01.2015 № за грудень 2014 року, терміном сплати до 30.01.2015. Вказано, що 21.12.2015 позивачем було фактично сплачено 1 805 739,90 грн. податкового зобов'язання, тобто кількість прострочення сплати складає 325 днів.

На підставі складеного Акту перевірки, №7 відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 21.01.2016 №, яким позивача зобов'язано сплатити штраф у розмірі 361 147, 98 грн. за порушення граничного строку сплати грошового зобов'язання з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) (а.с.10).

Не погоджуючись з даним податковим повідомленням - рішенням, позивач оскаржив його до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI (тут і далі - ПК України, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) регулюються відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, компетенцію і контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України встановлено право контролюючих органів проводити перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Пунктом 75.1 ст.75 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Згідно з п.86.2 ст.86 ПК України, за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації в органі державної податкової служби вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Отже, камеральна перевірка є одним із способів реалізації податковим органом його контрольної функції, шляхом якої здійснюється систематичний контроль за своєчасністю нарахування та відображення всіх відомостей, які впливають на правильність декларування платником податків.

Така перевірка за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника. Відповідно, перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється.

Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).

Пунктом 76.1 ст.76 ПК України визначені особливості проведення камеральної перевірки.

Зокрема даним пунктом передбачено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Відповідно, чинним законодавством чітко встановлені межі проведення податковим органом камеральної перевірки.

У контролюючого органу відсутні повноваження під час проведення камеральної перевірки досліджувати питання своєчасності сплати податків, оскільки останні перебувають поза межами даної перевірки.

Разом з тим, питання своєчасності нарахування та сплати податків та зборів до внесення змін Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21.12.2016 №1797-VIII, положення якого набрали чинності з 01.01.2017, могли бути предметом лише документальної перевірки, якій властиві інші ознаки в залежності від виду такої (виїзна, невиїзна, планова, позапланова).

На відміну від камеральної перевірки, документальна перевірка потребує наявності наказу про її призначення та обов'язкового доведення до відома платника податків про дату та місце її проведення, пред'явлення направлення на перевірку.

При цьому, у відповідності до положень підпункту 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 ПК України платник податку має право, крім іншого, бути присутнім під час проведення перевірок та надавати пояснення з питань, що виникають під час таких перевірок, ознайомлюватися та отримувати акти (довідки) перевірок, проведених контролюючими органами, перед підписанням актів (довідок) про проведення перевірки, у разі наявності зауважень щодо змісту (тексту) складених актів (довідок) підписувати їх із застереженням та подавати контролюючому органу письмові заперечення в порядку, встановленому цим Кодексом.

Як встановлено судом та підтверджено відповідачем у поданому відзиві на позовну заяву, рішення про проведення перевірки податковим органом не приймалося, копія наказу про проведення перевірки не була вручена (надіслана) посадовим особам позивача, не було надіслано (вручено) письмове повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

Тобто доказів, які б свідчили про проведення документальної перевірки у відповідності до вимог статей 77, 78 та 79 ПК України, відповідачем в ході розгляду справи не надано.

Отже з системного аналізу наведених положень ПК України, суд дійшов висновку, що відповідач вийшов за межі предмету камеральної перевірки, у зв'язку з чим акт такої перевірки є доказом, здобутим з порушенням Закону, що призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Висновки аналогічного характеру містяться в рішенні Верховного Суду від 15.06.2018 у справі №817/98/16 (К/9901/19536/18).

Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України) кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд враховує також, що у рішенні Європейського суду з прав людини від 23.07.2002 у справі "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та "Вуліч проти Швеції" (заява № 36985/97) суд визначив, що "…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління".

За таких обставин, враховуючи, що податковий орган під час проведення камеральної перевірки вийшов за межі наданих йому повноважень, що у свою чергу нівелює наслідки проведення такої перевірки, податкове повідомлення-рішення від 21.01.2016 № є неправомірним та підлягає скасуванню, а позов до задоволення у повному обсязі.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами частини 1 статті 139 КАС України згідно з якими, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Дочірнього підприємства "Рівненський облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" (вул.Остафова,буд.7,м.Рівне,33028, ) до Державної податкової інспекції у м.Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області (вул.Відінська,8,м.Рівне,33000, ) про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії Державної податкової інспекції у м.Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області щодо проведення перевірки своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов'язання з податку на додану вартість, за наслідком якої складено Акт №7 від 11.01.2016.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 21.01.2016 №, яким Дочірнє підприємство "Рівненський облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" зобов'язано сплатити штраф у розмірі 361 147, 98 грн. за порушення граничного строку сплати грошового зобов'язання з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг).

Стягнути на користь позивача Дочірнього підприємства "Рівненський облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" суму судового збору у розмірі 7179 (сім тисяч сто сімдесят дев'ять) грн. 23 коп. за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень - Державної податкової інспекції у м.Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 27 серпня 2018 року.

Суддя Борискін С.А.