Справа № 826/13754/17
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2018-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

22 серпня 2018 року № 826/13754/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Пащенка К.С., суддів Чудак О.М., Шейко Т.І., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Державної служби України з надзвичайних ситуацій,

Заступника голови Державної служби з надзвичайних ситуацій

Білошицького Р.М.

про визнання дій та бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії

представники позивача: ОСОБА_1, ОСОБА_3;

сторін: відповідача-1 - Лябах О.О.;

відповідача-2 - не з'явились,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі - позивач або ОСОБА_1.) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної служби України з надзвичайних ситуацій (далі - відповідач-1 або ДСНС) та Заступника голови Державної служби з надзвичайних ситуацій Білошицького Р.М. (по тексту - відповідач-2), в якому просить суд:

визнати протиправною бездіяльність ДСНС, пов'язану з ненадання позивачу інформації про дату проведення засідання Житлової комісії апарату ДСНС 02.03.2017, на якому розглядалося питання про формування та затвердження плану розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік;

визнати протиправними дії відповідача-2, пов'язані з надання позивачу недостовірної інформації щодо органу або посадової особи, які затверджують щорічний план розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік, викладеної у листі ДСНС № 03-19760/214 від 30.12.2016;

визнати протиправною бездіяльність ДСНС з ненадання позивачу засвідченої належним чином копії плану розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік;

визнати протиправною бездіяльність ДСНС, пов'язану з ненадання позивачу засвідченої належним чином копії протоколу засідання Житлової комісії ДСНС (Протоколу № 1 від 02.03.2017) на якому розглядалося питання формування та затвердження;

зобов'язати ДСНС надати позивачу засвідчену належним чином копію плану розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік;

зобов'язати ДСНС надати позивачу засвідчену належним чином копію протоколу засідання Житлової комісії ДСНС (Протоколу № 1 від 02.03.2017), на якому розглядалося питання формування на затвердження плану розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік;

зобов'язати ДСНС надати письмово позивачу достовірну інформацію про орган або посадову особу, якими затверджується план розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік, та письмово спростувати недостовірну інформацію, викладену в листі ДСНС № 03-19760/214 від 30.12.2016, щодо органу, який затверджує щорічний план розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що відповідачами недобросовісно виконано свої обов'язки, не забезпечено доступ позивача до запитуваної публічної інформації згідно з вимогами законодавства.

В наданих до суду письмових запереченнях ДСНС зауважила, що під час розгляду звернення та інформаційного запиту позивача діяла виключно у межах чинного законодавства. Відповідь на запит була надана в межах строку, визначеного Законом України «Про звернення громадян».

Відзиву на позовну заяву від відповідача-2 до суду не надходило.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 31.10.2017 (суддя Пащенко К.С.) відкрито провадження у даній справі та призначено до розгляду в попереднє судове засідання на 23.11.2018.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 23.11.2018 судом закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду колегією у складі трьох суддів у судове засідання на 21.02.2018.

Судове засідання призначене на 21.02.2018, зважаючи на перебування члена колегії судді Шейко Т.І. на лікарняному, не відбулося, у зв'язку із чим розгляд справи було відкладено на 11.04.2018.

У судовому засіданні 11.04.2018 позивачем, представником позивача та представником ДСНС подано до суду клопотання про розгляд справи № 826/13754/17 в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Суд вказує, що відповідач-2, не зважаючи на належне його повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не прибув.

Зважаючи на викладене, адміністративна справа, відповідно до частини 3 статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), розглядається у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як слідує з матеріалів справи, ОСОБА_1 є пенсіонером, учасником ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС І категорії, інвалідом ІІІ групи та перебуває на квартирному обліку при апараті ДСНС у загальній черзі з 18.03.1999 та у списках позачерговиків з 21.10.2008. Позивач досить тривалий час мешкає разом із своєю дружиною та донькою в однокімнатному приміщенні, житловою площею 18 кв.м., по АДРЕСА_1

У зв'язку з цим, ОСОБА_1 неодноразово звертався до ДСНС та МНС України із заявами про забезпечення житлом у відповідності до вимог Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».

24.12.2016, позивач звернувся до відповідача-1 із інформаційним запитом щодо планів розподілу житла на 2016-2017 роки. Зазначив, що листом ДСНС від 13.10.2016 № 03-15320/214 позивач був повідомлений про те, що на засіданні Житлової комісії апарату ДСНС було затверджено план розподілу прогнозованої житлової площі, яку планує отримати ДСНС у 2016 році. З урахуванням зазначеного просив: «У разі наявності затвердженого плану розподілу прогнозованої житлової площі, яку ДСНС планує отримати у 2017 році - надати засвідчену належним чином копію вказаного плану, а також засвідчену належним чином копію рішення про затвердження зазначеного плану та протоколу засідання, на якому ухвалювалося вказане рішення, або засвідчений належним чином витяг із зазначеного рішення та відповідного протоколу засідання Житлової комісії апарату ДСНС; у разі, якщо Житлова комісія апарату ДСНС ще не затвердила вказаний вище план розподілу прогнозованої житлової площі, яку ДСНС планує отримати у 2017 році, повідомити про заплановану дату та місце проведення засідання Житлової комісії апарату ДСНС, на якому буде розглядатися питання затвердження зазначеного плану, та на якому відповідно до гарантій забезпечення права на доступ до публічної інформації, передбачених чинним законодавством, позивач хоче бути присутнім особисто зі своїм представником; у разі, якщо засідання Житлової комісії апарату ДСНС ще не розглядала питання затвердження зазначеного плану розподілу житла на 2017 рік та планом роботи вказаної комісії ще не визначена дата проведення засідання з зазначеного питання, - письмово повідомити про вказану обставину, а також завчасно повідомити про дату вказаного засідання відразу після визначення комісією дати проведення такого засідання; забезпечити безперешкодний доступ позивача та його представника до місця проведення вказаного засідання Житлової комісії апарату ДСНС».

ДСНС, листом від 30.12.2016 № 03-19760/124, за підписом відповідача-2, повідомила щодо планів розподілу житла на 2016-2017 роки. Зазначила, що план розподілу жилої площі, яку планує отримати ДСНС, розглядається на засіданні житлової комісії апарату ДСНС, з урахуванням кількості осіб у загальній, першочерговій та позачерговій чергах у відповідному відношенні. План розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік затверджується Шевченківською районною у місті Києві державною адміністрацією відповідно до пунктів 34, 35 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, та надання їм житлових приміщень в Українській РСР, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Української республіканської ради професійних спілок від 11.12.1984 № 470. Повідомила, що станом на 30.12.2016 план розподілу прогнозованої жилої площі, яку ДСНС планує отримати у 2017 році, не складався. Дата чергового засідання житлової комісії апарату ДСНС не визначена. Щодо надання копій договорів та додаткових угод стосовно будівництва житлових будинків за період 2009-2016 роки ДСНС інформує, що згідно з умовами інвестиційних договорів про будівництво житлових будинків інформація комерційного, фінансового, технічного та іншого характеру, яка отримується сторонами під час виконання цих договорів, вважається конфіденційною і розголошенню не підлягає.

Щодо запрошення на засідання Житлової комісії апарату ДСНС вказала, що комісія керується Конституцією України, Житловим кодексом України, Правилами обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, та надання їм житлових приміщень в Українській РСР, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Української республіканської ради професійних спілок від 11.12.1984 № 470, Положенням про порядок забезпечення житловими приміщеннями осіб рядового і начальницького складу та працівників органів і підрозділів цивільного захисту МНС України, затвердженим наказом МНС від 05.02.1999 № 38, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 07.04.1999 за № 216/3509, а також іншими нормативними актами. Пунктами 19, 20, 28 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, та надання їм житлових приміщень в Українській СРС, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Української республіканської ради професійних спілок від 11.12.1984 № 470 передбачено виключні випадки запрошення заінтересованої особи на засідання житлової комісії. Разом з відповіддю ДСНС надало копії запитуваних позивачем документів.

Відповідно до протоколу № 1 від 02.03.2017, на засіданні житлової комісії апарату ДСНС затверджено план розподілу житлової площі ДСНС на 2017 рік, позивач не був присутній на зазначеному засіданні.

Вважаючи, що відповідачами, як суб'єктами владних повноважень, недобросовісно виконано свої обов'язки, не забезпечивши позивачу доступу до запитуваної публічної інформації, останній звернувся із вказаним позовом до суду.

Вирішуючи спір по суті, суд зауважує на таке.

Спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Конституцією України, Законом України «Про доступ до публічної інформації», та іншими нормативно-правовими актами (тут і по тексту відповідні нормативно-правові акти наведено в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Частина друга статті 19 Конституції України зазначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 40 Конституції України, усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов'язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Стаття 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації» зазначає, що публічною інформацією є відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Ознаками публічної інформації є:

1) готовий продукт інформації, який отриманий або створений лише в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством;

2) заздалегідь відображена або задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація;

3) така інформація знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень або інших розпорядників публічної інформації;

4) інформація не може бути публічною, якщо створена суб'єктом владних повноважень не під час виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків;

5) інформація не може бути публічною, якщо створена не суб'єктом владних повноважень.

У разі відсутності перелічених ознак в інформації, така інформація не належить до публічної.

Отже, визначальним для публічної інформації є те, щоб вона була заздалегідь готовим, зафіксованим продуктом, отриманим або створеним лише суб'єктом владних повноважень у процесі виконання своїх обов'язків. Щодо не суб'єктів владних повноважень, то вони можуть бути тільки розпорядниками такої інформації.

Таким чином, суд зазначає, що запитувана позивачем у запиті інформація відноситься до публічної та не підпадає під ознаки звернення громадян, з огляду на наступне.

Статтею 3 Закону України «Про звернення громадян» закріплено, що під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.

Пропозиція (зауваження) - звернення громадян, де висловлюються порада, рекомендація щодо діяльності органів державної влади і місцевого самоврядування, депутатів усіх рівнів, посадових осіб, а також висловлюються думки щодо врегулювання суспільних відносин та умов життя громадян, вдосконалення правової основи державного і громадського життя, соціально-культурної та інших сфер діяльності держави і суспільства.

Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Скарга - звернення з вимогою про поновлення прав і захист законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об'єднань громадян, посадових осіб.

З вищевказаного вбачається, що запит на публічну інформацію - це прохання особи надати інформацію, звернення - прохання особи вчинити певні дії, викладені у пропозиціях, заявах чи скаргах.

Проаналізувавши зміст інформаційного запиту позивача від 24.12.2016, суд встановив, що він за своїм змістом не є пропозицією, заявою або скаргою, а відтак дія Закону України «Про звернення громадян» не поширюється на дані правовідносини.

Таким чином, суд звертає увагу, що розпорядникам інформації слід розмежовувати запити на публічну інформацію від звернення громадян.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про доступ до публічної інформації», право на доступ до публічної інформації гарантується: 1) обов'язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом; 2) визначенням розпорядником інформації спеціальних структурних підрозділів або посадових осіб, які організовують у встановленому порядку доступ до публічної інформації, якою він володіє; 3) максимальним спрощенням процедури подання запиту та отримання інформації; 4) доступом до засідань колегіальних суб'єктів владних повноважень, крім випадків, передбачених законодавством; 5) здійсненням парламентського, громадського та державного контролю за дотриманням прав на доступ до публічної інформації; 6) юридичною відповідальністю за порушення законодавства про доступ до публічної інформації.

Доступ до інформації забезпечується шляхом надання інформації за запитами на інформацію (частина 2 статті 5 Закону України «Про доступ до публічної інформації»).

Згідно з частиною 4 статі 13 Закону України «Про доступ до публічної інформації», усі розпорядники інформації незалежно від нормативно-правового акта, на підставі якого вони діють, при вирішенні питання щодо доступу до інформації мають керуватися цим Законом.

Як видно з інформаційного запиту позивача від 26.12.2016, останній просив повідомити про заплановану дату та місце проведення засідання Житлової комісії апарату ДСНС, на якому буде розглядатися питання затвердження плану розподілу житла на 2017 рік, та на якому відповідно до гарантій забезпечення права на доступ до публічної інформації, передбачених чинним законодавством, позивач хоче бути присутнім особисто зі своїм представником; у разі, якщо засідання Житлової комісії апарату ДСНС ще не розглядала питання затвердження зазначеного плану розподілу житла на 2017 рік та планом роботи вказаної комісії ще не визначена дата проведення засідання з зазначеного питання, - письмово повідомити про вказану обставину, а також завчасно повідомити про дату вказаного засідання відразу після визначення комісією дати проведення такого засідання; забезпечити безперешкодний доступ позивача та його представника до місця проведення вказаного засідання Житлової комісії апарату ДСНС.

Проте, всупереч вимогам чинного законодавства ДСНС не повідомила позивача про дату проведення засідання Житлової комісії апарату ДСНС.

Так, за правилами частини третьої статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень суди у тому числі перевіряють, чи прийняті вони з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення та з дотриманням принципу рівності перед законом.

Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55 затверджено Національний стандарт України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003 (по тексту - Стандарт).

Цей Стандарт поширюється на організаційно-розпорядчі документи - постанови, розпорядження, накази, положення, рішення, протоколи, акти, листи тощо, створювані в результаті діяльності: органів державної влади України, органів місцевого самоврядування; підприємств, установ, організацій та їх об'єднань усіх форм власності (далі - організацій) (пункт 1.1 Стандарту).

Пункт 5.27 цього Стандарту зазначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Тобто, подані копії документів, виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо), засвідчуються підписом уповноваженої особи підприємства, установи, організації, яка виготовила цей документ або яка перевірила їх на відповідність оригіналам, із зазначенням її прізвища, ініціалів та посади (якщо вона є посадовою особою) та з прикладенням печатки (за її наявності).

Позивач у інформаційному запиті від 26.12.2016 просив надати засвідчену належним чином копію плану розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік та засвідчену належним чином копію протоколу засідання Житлової комісії ДСНС (Протоколу № 1 від 02.03.2017) на якому розглядалося питання формування та затвердження.

Як випливає з матеріалів справи, копії документів, надані на запит позивача, не виповідають вимогам, засвідчення копій належним чином, визначених Стандартом.

Однак, суд звертає увагу позивача, що розпорядниками інформації - є, зокрема, суб'єкти владних повноважень. В свою чергу, заступник голови Державної служби з надзвичайних ситуацій Білошицький Р.М. є посадовою особою вказаного органу, носієм організаційно-розпорядчих функцій ДСНС і діє від імені вказаного суб'єкта владних повноважень, а відтак належним відповідачем по справі є Державна служба України з надзвичайних ситуацій, а тому позовні вимоги до заступника голови Державної служби з надзвичайних ситуацій Білошицького Р.М. є такими, що не підлягають задоволенню та, відповідно, невмотивованими є похідні вимоги про зобов'язання надати письмово позивачу достовірну інформацію про орган або посадову особу, якими затверджується план розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік, та письмово спростувати недостовірну інформацію, викладену в листі ДСНС № 03-19760/214 від 30.12.2016, щодо органу, який затверджує щорічний план розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік.

Правова позиція в питаннях прийняття рішень з приводу запитів на інформацію викладена у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 № 10 «Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації». Так, у п. 2.2 постанови зазначено, що рішення з приводу запиту на інформацію може прийматися одноособово його керівником чи іншою посадовою особою, яка є носієм організаційно-розпорядчих повноважень. Водночас, така посадова особа діє від імені розпорядника інформації, а тому належним відповідачем у згаданій категорії справ є орган, якому надійшов запит на інформацію, а не посадова особа, яка діє від імені цього органу.

Враховуючи те, що ДСНС є розпорядником інформації, а тому є належним відповідачем у даній справі, як орган, якому надійшов запит на інформацію від 26.12.2016, суд дійшов висновку, що обґрунтованими є позовні вимоги в частині щодо визнання протиправною бездіяльності ДСНС, пов'язаної з ненаданням позивачу інформації про дату проведення засідання Житлової комісії апарату ДСНС 02.03.2017, на якому розглядалося питання про формування та затвердження плану розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік; визнання протиправною бездіяльності ДСНС з ненадання позивачу засвідченої належним чином копії плану розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік; визнання протиправною бездіяльності ДСНС, пов'язаної з ненаданням позивачу засвідченої належним чином копії протоколу засідання Житлової комісії ДСНС (Протоколу № 1 від 02.03.2017) на якому розглядалося питання формування та затвердження.

З огляду на викладене, зважаючи, що позовні вимоги про зобов'язання ДСНС надати позивачу засвідчену належним чином копію плану розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік та копію протоколу засідання Житлової комісії ДСНС (Протоколу № 1 від 02.03.2017), на якому розглядалося питання формування на затвердження плану розподілу жилої площі ДСНС на 2017 рік є, по суті, похідними вимогами, суд вважає, що вони є доведеними та такими, що підлягають задоволенню.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди, у відповідності до положень частини 2 статті 2 КАС України, перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Проте, за висновками суду, ДСНС не доведено правомірності своїх дій відповідно до норм чинного законодавства.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених вище висновків в цілому, колегія суддів вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Керуючись статтями 6, 72-77, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_1 до Державної служби України з надзвичайних ситуацій та Заступника голови Державної служби з надзвичайних ситуацій Білошицького Р.М. про визнання дій та бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії - задовольнити частково.

2. Визнати протиправною бездіяльність Державної служби України з надзвичайних ситуацій (, адреса: вул. О. Гончара, 55, Київ, 01601), пов'язану з ненаданням ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 03057, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) інформації про дату проведення засідання Житлової комісії апарату ДСНС 02.03.2017, на якому розглядалося питання про формування та затвердження плану розподілу жилої площі Державної служби України з надзвичайних ситуацій на 2017 рік.

3. Визнати протиправною бездіяльність Державної служби України з надзвичайних ситуацій (, адреса: вул. О. Гончара, 55, Київ, 01601) з ненаданням ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 03057, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) засвідченої належним чином копії плану розподілу жилої площі Державної служби України з надзвичайних ситуацій на 2017 рік.

4. Визнати протиправною бездіяльність Державної служби України з надзвичайних ситуацій (, адреса: вул. О. Гончара, 55, Київ, 01601) пов'язану з ненаданням ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 03057, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) засвідченої належним чином копії протоколу засідання Житлової комісії Державної служби України з надзвичайних ситуацій (Протоколу № 1 від 02.03.2017) на якому розглядалося питання формування та затвердження.

5. Зобов'язати Державну службу України з надзвичайних ситуацій (, адреса: вул. О. Гончара, 55, Київ, 01601) надати ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 03057, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) засвідчену належним чином копію плану розподілу жилої площі Державної служби України з надзвичайних ситуацій на 2017 рік.

6. Зобов'язати Державну службу України з надзвичайних ситуацій (, адреса: вул. О. Гончара, 55, Київ, 01601) надати ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 03057, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) засвідчену належним чином копію протоколу засідання Житлової комісії Державної служби України з надзвичайних ситуацій (Протоколу № 1 від 02.03.2017), на якому розглядалося питання формування на затвердження Плану розподілу жилої площі Державної служби України з надзвичайних ситуацій на 2017 рік.

7. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Головуючий суддя К.С. Пащенко

Суддя О.М. Чудак

Суддя Т.І. Шейко