Справа № 826/8309/17
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2018-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

27 серпня 2018 року № 826/8309/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Федорчука А.Б., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали адміністративної справи

за позовом Управління архітектури та містобудування Чорноморської міської ради Одеської області
до Державної архітектурно-будівельної інспекції України
про скасування Наказу №954 від 16.06.2017р. ,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Управління архітектури та містобудування Чорноморської міської ради Одеської області (далі по тексту - позивач) з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі по тексту - відповідач), в якому просить: визнати незаконним та скасувати наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 16 червня 2017 року №954.

Мотивуючи позовні вимоги представник позивача зазначив, що наказ на проведення перевірки підписано першим заступником голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України, що суперечить пункту 22 постанови Кабінету Міністрів України №698 від 19 серпня 2015 року, оскільки виключним правом на прийняття рішення про призначення перевірки наділений керівник Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Крім того, представник позивача повідомив, що оскаржуваний наказ суперечить статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та пункту 6 постанови Кабінету Міністрів України №698 від 19 серпня 2015 року.

На думку позивача, оскільки спірним наказом проведення перевірки доручено трьом структурним підрозділам Державної архітектурно-будівельної інспекції України, то такий наказ є підставою для проведення комплексної перевірки.

Представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача у відзиві на адміністративний позов зазначив, що рішення суб'єкта владних повноважень є такими, що порушують права і свободи особи в тому разі, якщо такі рішення прийняті владним суб'єктом поза межами визначеної законом компетенції, а оспорювані рішення є юридично значимими, тобто такими, що мають безпосередній вплив на суб'єктивні права та обов'язки особи шляхом позбавлення можливості реалізувати належне цій особі право або шляхом покладання на цю особу будь-якого обов'язку. Додатково представник відповідача стверджував, що правовим наслідком видачі Держархбудінспекцією спірного наказу від 16 червня 2017 року №954 є лише намір відповідача провести позапланову перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження позивачем містобудівної діяльності. На думку відповідача, вказаний наказ як окремий самостійний документ не зобов'язує позивача до вчинення будь-яких дій або утримання від їх вчинення та жодним чином не впливає, а тим більше не порушує його прав, свобод та законних інтересів.

Відповідач стверджує, що доказів та обґрунтувань на підтвердження того, що у зв'язку з прийняттям відповідачем оскаржуваного рішення відбулось або відбудеться у майбутньому порушення прав чи інтересів позивача суду не надано та не названо.

В призначене судове засідання представник відповідача не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, у відповідному судовому засіданні судом, прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 16 червня 2017 року Державна архітектурно-будівельна інспекція України, керуючись статтею 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підпунктом 5 пункту 15 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №698 від 19 серпня 2015 року, на підставі довідки про результати документальної перевірки від 15 червня 2017 року та підпунктом 3 пункту 15 Порядку №698 на підставі звернення гр. ОСОБА_1 від 16 червня 2017 року, видала наказ №954 «Про проведення позапланової перевірки».

Пунктом 1 даного наказу передбачено, що Департаменту дозвільних процедур, Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області провести позапланову перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження Управлінням містобудування та архітектури Чорноморської міської ради містобудівної діяльності, а саме - надання містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок від 27 січня 2017 року №3, від 27 лютого 2017 року №10, від 21 липня 2016 року №34 та від 25 червня 2013 року та містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок за період січень-травень 2017 року.

Незгода позивача із вказаним наказом зумовила його звернення до суду із вказаним позовом, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до вимог статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду:

1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду;

2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади;

3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду;

4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №698 від 19 серпня 2015 року (далі - Порядок №698), який затверджений відповідно до вимог частини 2 статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Пунктом 2 Порядку №698 передбачено, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Згідно з вимогами пунктів 14-16 Порядку №698 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції. Позапланова перевірка проводиться з виїздом на об'єкт нагляду.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання об'єктом нагляду письмової заяви про проведення перевірки щодо нього;

2) перевірка виконання об'єктом нагляду припису головного інспектора будівельного нагляду;

3) обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об'єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності;

4) письмова вимога правоохоронних органів про проведення перевірки;

5) виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об'єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

Позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком 1. Під час проведення позапланової перевірки з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного наказу, позапланова перевірка призначена на підставі звернення гр. ОСОБА_1 від 16 червня 2017 року, а предметом перевірки є перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження Управлінням містобудування та архітектури Чорноморської міської ради містобудівної діяльності, а саме - надання містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок від 27 січня 2017 року №3, від 27 лютого 2017 року №10, від 21 липня 2016 року №34 та від 25 червня 2013 року та містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок за період січень-травень 2017 року.

Наведене спростовує доводи позивача стосовно того, що наказ не містить переліку питань, які будуть предметом перевірки.

Стосовно тверджень позивача про протиправність оскаржуваного наказу з огляду на його підписання першим заступником голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог підпунктів 18, 23 пункту 11 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294, Голова Держархбудінспекції розподіляє обов'язки між своїми заступниками; підписує накази Держархбудінспекції.

Згідно з вимогами пункту 3.3 Розподілу функціональних обов'язків та повноважень між Головою Держархбудінспекції, його першим заступником та заступником, затвердженого наказом відповідача від 13 квітня 2017 року №607, заступник Голови Держархбудінспекції, зокрема, підписує накази Держархбудінспекції про призначення позапланових перевірок з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, організовує контроль за їх виконанням.

Крім того, згідно схеми заміщення Голови Держархбудінспекції, його першого заступника та заступника разі їх тимчасової відсутності, у разі відсутності першого заступника його функціональні обов'язки виконує перший заступник голови Держархбудінспекції, тобто ОСОБА_2

Як зазначив відповідач та підтверджується наявними матеріалами справи, станом на 16 червня 2017 року посада голови Держархбудінспекції була вакантною, а відтак суд вважає правомірним оформлення та підписання оскаржуваного наказу у повній відповідності до посадових обов'язків першим заступником голови Держархбудінспекції.

Щодо доводів позивача про проведення позапланової комплексної перевірки, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Статтею 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що внесення одного й того самого суб'єкта господарювання до планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) різних органів державного нагляду (контролю) є підставою для проведення щодо такого суб'єкта господарювання комплексного планового заходу державного нагляду (контролю).

Водночас, в даному випадку перевірку позивача доручено провести Департаменту дозвільних процедур, Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, тобто одному органу державного нагляду, однак різним його структурним підрозділам.

За таких обставин, доводи позивача стосовно того, що відповідачем призначено комплексний захід державного нагляду спростовуються наведеними вище нормами чинного законодавства.

З урахуванням наведеного в сукупності, суд приходить до висновку про правомірність прийняття оскаржуваного наказу та відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також письмові доводи представників сторін стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи, що у задоволенні позову сторони відмовлено, а іншими учасниками справи судові витрати не понесені, - судові витрати не підлягають розподілу відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 2, 3, 5-11, 19, 73-77, 79, 90, 263, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Управління архітектури та містобудування Чорноморської міської ради Одеської області відмовити повністю.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення встановленого ст. 295 КАС України строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя А.Б. Федорчук