Справа № 826/5303/18
Суддя: Каракашьян С.К.
Дата ухвалення: 2018-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

10 серпня 2018 року 11:56 № 826/5303/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Каракашьяна С.К., при секретарі судового засідання Мині І.І., за участі представників сторін від позивача - Ткаченко Ф.О., від відповідача - Берегова А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовомтовариства з обмеженою відповідальністю «Домінос Піцца Юкрейн»
доГоловного управління Державної фіскальної служби у м. Києві
провизнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Домінос Піцца Юкрейн» (далі - позивач/ ТОВ «Домінос Піцца Юкрейн») звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (далі- відповідач/ ГУ ДФС у м. Києві) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 11.12.2017 №, №, №.

Позивач мотивує свої вимоги тим, що висновки контролюючого органу, на яких ґрунтуються оскаржувані податкові повідомлення-рішення є необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсним обставинам справи, оскільки готівкові кошти передані (інкасовані) до банку вчасно, кошти оприбутковано у відповідності з вимогами чинного законодавства, а роздрібна торгівля пивом здійснюється за наявністю відповідної ліцензії.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, вказавши про правомірність оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, прийнятих у межах наданих контролюючому органу повноважень, у зв'язку з виявленими під час перевірки порушеннями вимог податкового законодавства з боку позивача.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Співробітниками Головного управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві проведено фактичну перевірку закусочної, розташованої за адресою : м. Київ, проспект Правди, 5-в, в якому здійснює діяльність ТОВ «Домінос Піцца Юкрейн» та за результатами якої складений акт від 23.11.2017 №2345/26/15/14/36676944 (далі - акт перевірки).

Перевіркою встановлено порушення ТОВ «Домінос Піцца Юкрейн»:

1. п. 2.8 гл. 2, п. 3.5 гл. 3, п. 5.8 гл. 5, п. 7.24 гл. 7, п. 2.6 гл. 2 Постанови правління Національного банку України від 15 грудня 2004 року №637 «Про затвердження положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні»;

2. ст. 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв т тютюнових виробів».

На підставі акту перевірки, ГУ ДФС у м. Києві прийняті податкові повідомлення-рішення від 11.12.2017 №, №, №.

Вважаючи вказані податкові повідомлення-рішення протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся з позовом до суду.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

1. Щодо податкового повідомлення-рішення від 11.12.2017 №, відповідно до якого, внаслідок встановлення порушення пункту 2.8 глави 2, пункту 3.5 глави 3 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні , затвердженого постановою НБУ віл 15.12.2004 №637, до позивача застосовано суму штрафних санкцій (штрафів) в розмірі 563406,64 грн.

Порядок ведення касових операцій у національній валюті України підприємствами (підприємцями), а також окремі питання організації банками роботи з готівкою регулюються Положенням про ведення касових операцій, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 № 637, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 13.01.2005 за №40/10320 (далі - Положення №637).

Пунктом 2.7 Положення №637 передбачено, що виходячи з потреби прискорення обігу готівкових коштів і своєчасного їх надходження до кас банків для підприємств, що здійснюють операції з готівкою в національній валюті, установлюються ліміт каси та строки здавання готівкової виручки (готівки) відповідно до вимог глави 5 цього Положення.

У розумінні пункту 1.2 вказаного Положення, ліміт залишку готівки в касі (далі також - ліміт каси) - це граничний розмір суми готівки, що може залишатися в касі в позаробочий час.

Пунктом 2.8 Положення №637 передбачено, що підприємства можуть тримати в позаробочий час у своїх касах готівкову виручку (готівку) у межах, що не перевищують установлений ліміт каси. Готівкова виручка (готівка), що перевищує встановлений ліміт каси, обов'язково здається до банків для її зарахування на банківські рахунки. Відокремлені підрозділи підприємств - юридичних осіб можуть здавати готівкову виручку (готівку) безпосередньо до кас таких юридичних осіб або до будь-якого банку для її переказу і зарахування на банківські рахунки зазначених юридичних осіб.

Здавання готівкової виручки (готівки) здійснюється самостійно (у тому числі із застосуванням платіжних пристроїв та через пункти приймання готівки) або через відповідні служби, яким згідно із законодавством надано право на перевезення валютних цінностей та інкасацію коштів.

Відповідно до пункту 3.7 Положення №637, приймання одержаної з банку готівки в касу та видача готівки з каси для здавання її до банку оформляються відповідними касовими ордерами (прибутковим або видатковим) з відображенням такої касової операції в касовій книзі.

Документом, що свідчить про здавання виручки до банку, є відповідна квитанція до прибуткового документа банку на внесення готівки, засвідчена підписами відповідальних осіб банку та відбитком печатки (штампа) банку. Документом, що свідчить про здавання виручки до банку через інкасаторів, є копія супровідної відомості до сумки з готівковою виручкою (готівкою), засвідчена підписом та відбитком печатки інкасатора-збирача.

Отже, суб'єкти господарювання зобов'язані здавати до банків готівку, що перевищує затверджений ліміт каси. При цьому документом, що підтверджує здавання готівки до банку є відповідна квитанція до прибуткового документа банку на внесення готівки.

Разом з тим, відповідно до пункту 5.2. Положення №637 установлення ліміту каси проводиться підприємствами самостійно на підставі розрахунку встановлення ліміту залишку готівки в касі (додаток 8), що підписується головним (старшим) бухгалтером та керівником підприємства (або уповноваженою ним особою). До розрахунку приймається строк здавання підприємством готівкової виручки (готівки) для її зарахування на рахунки в банках, визначений відповідним договором банківського рахунку. Для кожного підприємства та його відокремленого підрозділу складається окремий розрахунок встановлення ліміту залишку готівки в касі.

Ліміт каси підприємства встановлюють на підставі розрахунку середньоденного надходження готівки до каси або її середньоденної видачі з каси, за рішенням керівника підприємства або уповноваженої ним особи. (пункт 5.3 Положення №637).

Так, позивачем надано до матеріалів справи наказ від 15.09.2017 №15-09/20 «Про встановлення ліміту залишку готівки в касі за адресою: м. Київ, пр-т Правди, 5-в», відповідно до якого з 15.09.2017 встановлено ліміт залишку готівки в касі в розмірі 45043,00 грн. та відповідний розрахунок встановлення ліміту залишку готівки в касі.

Водночас, як вбачається зі змісту акту перевірки, висновки щодо порушення позивачем Положення про ведення касових операцій в національній валюті України, а саме перевищення розміру ліміту в касі підприємства в період з 01.11.2017 по 21.11.2017 в загальному розмірі 281703,32 грн., зроблено на підставі того, що у вказаний період видача готівки з каси не підтверджена підписами отримувача коштів - ОСОБА_4

Так, відповідно до пункту 3.1 Положення №637 - касові операції оформляються касовими ордерами, видатковими відомостями, розрахунковими документами, документами за операціями із застосуванням спеціальних платіжних засобів, іншими касовими документами, які згідно із законодавством України підтверджували б факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) готівкових коштів.

Згідно із пунктом 3.4 вказаного Положення видача готівки з кас проводиться за видатковими касовими ордерами (додаток 3) або видатковими відомостями. Документи на видачу готівки мають підписувати керівник і головний бухгалтер або працівник підприємства, який на це уповноважений керівником. До видаткових ордерів можуть додаватися заява на видачу готівки, розрахунки тощо.

Пунктом 3.5 Положення №637 встановлено, що у разі видачі окремим фізичним особам готівки (у тому числі працівникам підприємства) за видатковим касовим ордером або видатковою відомістю касир вимагає пред'явити паспорт чи документ, що його замінює, записує його найменування і номер, ким і коли він виданий. Фізична особа розписується у видатковому касовому ордері або видатковій відомості про одержання готівки із зазначенням одержаної суми (гривень - словами, копійок - цифрами), використовуючи чорнильну або кулькову ручку з чорнилом темного кольору. Якщо видаткова відомість складена на видачу готівки кільком особам, то одержувачі також пред'являють паспорти чи документи, що їх замінюють, і розписуються у відповідній графі документа.

Для виведення залишку готівки в касі не приймаються видаткові касові ордери або видаткові відомості, в яких видача готівки з каси не підтверджена підписом одержувача.

Згідно з пунктом 7.24 Положення №637 у разі виявлення під час перевірок видаткових касових ордерів або видаткових відомостей, у яких видача готівки з каси не підтверджена підписом одержувача (абзац другий пункту 3.5 цього Положення), сума готівки за такими видатковими документами додається до залишку готівки в касі виключно в день, у якому оформлено зазначені видаткові документи, і надалі зазначена сума не береться для розрахунку понадлімітних залишків готівки.

В контексті викладеного суд зазначає, що зміст наведених положень у їх системному зв'язку свідчить про те, що при оцінці питання дотримання суб'єктом господарювання порядку ведення касових операцій визначальне значення має встановлення факту видачі або отримання (повернення) готівкових коштів, а не тільки правильність складання та оформлення відповідних звітних документів, правова позиція щодо цього викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2011 року у справі №К-6121/07.

Разом з тим, суд звертає увагу на приписи пункту 5.9 Положення №637, готівкові кошти не вважаються понадлімітними в день їх надходження, якщо вони були здані в сумі, що перевищує встановлений ліміт каси, до обслуговуючих банків не пізніше наступного робочого дня банку або були видані для використання підприємством відповідно до законодавства (без попереднього здавання їх до банку і одночасного отримання з каси банку на зазначені потреби) наступного дня на потреби, які пов'язані з діяльністю підприємства.

Не вважаються понадлімітними в день їх надходження і ті готівкові кошти, що надійшли до кас підприємств у вихідні та святкові дні та були здані в сумі, що перевищує встановлений ліміт каси, до обслуговуючих банків наступного робочого дня банку та підприємства або були видані для використання підприємством відповідно до законодавства (без попереднього здавання їх до банку і одночасного отримання з каси банку на зазначені потреби) наступного робочого дня на потреби, які пов'язані з діяльністю підприємства.

З системного аналізу вказаних норм, матеріалів справи, розрахунку контролюючого органу понадлімітних залишків за кожен день, вбачається наступне.

Так, 03.11.2017 відповідно до розрахунку контролюючого органу залишок готівки на кінець дня - 61922,90 грн., ліміт каси - 44317,00 грн., понадлімітні залишки -17605,90 грн.

Водночас згідно супровідної відомості до сумки з готівковою виручкою від 04.11.2017 (код підтвердження інкасації 16155951), витягу з касової книги за 04.11.2017, кошти інкасовано в розмірі 55031,00 грн. наступного дня 04.11.2017, відтак, вказані кошти не вважаються понадлімітними, у відповідності до приписів пункту 5.9 Положення №637, а отже, залишок становить 6981,90 грн., що не перевищує встановлений ліміт залишку готівкових коштів позивача.

Вказане також не враховано контролюючим органом при розрахунку понадлімітних коштів і за інші дні:

07.11.2017 залишок на кінець дня - 86485,56 грн., кошти інкасовано 08.11.2017 відповідно до супровідної відомості від 08.11.2017 (код підтвердження інкасації 16177989) в розмірі 81296,00 грн.;

09.11.2017 залишок на кінець дня -45758,50 грн., кошти інкасовано 10.11.2017 відповідно до супровідної відомості від 10.11.2017 (код підтвердження інкасації 16190983) в розмірі 41558,00 грн.;

10.11.2017 залишок на кінець дня - 74191,34 грн., кошти інкасовано 11.11.2017 відповідно до супровідної відомості від 11.11.2017 (код підтвердження інкасації 16197687) в розмірі 66851,00 грн.;

14.11.2017 залишок на кінець дня - 88238,97 грн., кошти інкасовано 15.11.2017 відповідно до супровідної відомості від 15.11.2017 (код підтвердження інкасації 1629953) в розмірі 76423,00 грн.;

15.11.2017 залишок на кінець дня - 48285,02 грн., кошти інкасовано 16.11.2017 відповідно до супровідної відомості від 16.11.2017 (код підтвердження інкасації 16226540) в розмірі 36469,00 грн.;

17.11.2017 залишок на кінець дня - 72689,95 грн., кошти інкасовано 18.11.2017 відповідно до супровідної відомості від 18.11.2017 (код підтвердження інкасації 16239714) в розмірі 60874,00 грн.;

20.11.2017 залишок на кінець дня - 60173,35 грн., кошти інкасовано 21.11.2017 відповідно до супровідної відомості від 21.11.2017 (код підтвердження інкасації 16256118) в розмірі 45600,00 грн.;

21.11.2017 залишок на кінець дня - 142810,71 грн., кошти інкасовано 22.11.2017 відповідно до супровідної відомості від 22.11.2017 (код підтвердження інкасації 16262161) в розмірі 86733,00 грн., видатковий касовий ордер від 22.11.2017 на суму 49000,00 грн.

З системного аналізу вищевикладеного, з огляду на встановлений ліміт залишку готівки в касі позивача, вбачається відсутність його перевищення, а тому позовні вимоги щодо визнання податкового повідомлення-рішення від 11.12.2017 № протиправним та таким, що підлягає скасуванню, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

2. Щодо податкового повідомлення-рішення від 11.12.2017 № відповідно до якого, внаслідок порушення пункту 2.6 глави 2 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою НБУ від 15.12.2004 №637, до позивача застосовані штрафні санкції в розмірі 362850,90 грн.

Оприбуткування готівки, згідно зі абз. 22 п. 1.2 гл. 1 Положення № 637, - проведення підприємствами і підприємцями обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книзі, книзі обліку доходів і витрат, книзі обліку розрахункових операцій.

Розрахункова операція у Законі України від 06.07.1995 №265/95-ВР "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (далі Законі України №265/95-ВР) визначена як приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахунковою документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або. у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця.

Відповідно до статті 1 Положення № 637 розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек. товарний чек. розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг. отримання (повернення) коштів, купівлі-продажу іноземної валюти, надрукований у випадках, передбачених Законом України № 265/95-ВР.

Пунктом 2.2 гл. 2 указаного Положення визначено, що підприємства (підприємці) здійснюють розрахунки готівкою між собою і з фізичними особами (громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, які не здійснюють підприємницької діяльності) через касу як за рахунок готівкової виручки, так і за рахунок коштів, одержаних із банків. Зазначені розрахунки проводяться також шляхом переказу готівки для сплати відповідних платежів. Підприємства (підприємці) здійснюють облік операцій з готівкою у відповідних книгах обліку.

Відповідно до п. 2.6 Положення № 637, уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися. Оприбуткуванням готівки в касах підприємств, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги відповідно до вимог глави 4 цього Положення, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів. У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК). Підприємствам, яким Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" надано право проводити розрахунки готівкою із споживачами без використання РРО та РК і специфіка функціонування яких унеможливлює оформлення ними кожної операції касовим ордером (продаж проїзних і перевізних документів; білетів державних лотерей; квитків на відвідування культурно-спортивних і видовищних закладів тощо), дозволяється оприбутковувати готівку наприкінці робочого дня за сукупністю операцій у цілому за робочий день з оформленням касовими документами і відображенням у відповідній книзі обліку. Суми готівки, що оприбутковуються, мають відповідати сумам, визначеним у відповідних касових (розрахункових) документах.

Відповідно до вимог п. 7.15 Положення уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно та в повній сумі оприбутковуватися. Порядок оприбуткування готівки в касах, у тому числі і під час розрахунків із застосуванням РРО (розрахункової книги (далі - РК)), визначено в пункті 2.6 цього Положення.

Як убачається зі ст. 1 Указу "Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки" від 12 червня 1995 р. № 436/95, у разі порушення юридичними особами всіх форм власності, фізичними особами - громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства, які є суб'єктами підприємницької діяльності, а також постійними представництвами нерезидентів, через які повністю або частково здійснюється підприємницька діяльність, норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що встановлюються НБУ, до них застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу, зокрема за не оприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки - у п'ятикратному розмірі не оприбуткованої суми.

Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку про те, що у разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій і веденням КОРО на підставі фіскальних звітних чеків реєстраторів розрахункових операцій оприбуткуванням готівки є сукупність таких дій: роздрукування фіскальних звітних чеків реєстратора розрахункових операцій та своєчасне відображення на їх підставі готівки у книзі обліку розрахункових операцій.

Як вбачається з відзиву відповідача, перевіркою встановлено 4 випадки неоприбуткуваня в КОРО в день їх надходження готівкових коштів на підставі фіскальних звітних чеків, а саме:

фіскальний звітний чек №0968 за 29.10.2017 роздруковано 30.10.2017 о 00:41, сума готівкових розрахунків - 49535,43 грн., запис в КОРО №300095810р/6 вчинено 30.10.2017;

фіскальний звітний чек №0962 за 29.10.2017 роздруковано 30.10.2017 о 00:39, сума готівкових розрахунків -2680,46 грн., запис в КОРО №300095809р/6 вчинено 30.10.2017;

фіскальний звітний чек №0962 за 29.10.2017 роздруковано 30.10.2017 о 00:17, сума готівкових розрахунків -11878,06 грн., запис в КОРО №300095811р/6 вчинено 30.10.2017;

фіскальний звітний чек №0980 за 15.11.2017 роздруковано 16.11.2017 о 12:24, сума готівкових розрахунків -8476,23 грн., запис в КОРО №300095811р/6 вчинено 16.11.2017.

У той же час, представником позивача наголошено на тому, що висновки контролюючого органу, на підставі яких прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, щодо несвоєчасного оприбуткування готівкових коштів, які надійшли до каси РРО у відповідних КОРО, не відповідають дійсності, оскільки у вказані дати мала місце помилка в роботі реєстратора розрахункових операцій - некоректна зміна поточного часу в РРО.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", на період виходу з ладу реєстратора розрахункових операцій та здійснення його ремонту або у разі тимчасового, не більше 7 робочих днів, відключення електроенергії проведення розрахункових операцій здійснюється з використанням книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки або із застосуванням належним чином зареєстрованого резервного реєстратора розрахункових операцій.

При цьому, якщо на період виходу з ладу РРО або в разі відключення електроенергії розрахункові операції проводяться з використанням книги ОРО та розрахункової книжки, після встановлення відремонтованого (резервного) РРО або відновлення постачання електроенергії необхідно провести через РРО суми розрахунків за час роботи з використанням розрахункової книжки, а також відповідно до контрольної стрічки (у випадку обнулення оперативної пам'яті) - за час роботи, що передував виходу РРО з ладу або відключенню електроенергії, окремо за кожною ставкою податку на додану вартість, акцизного податку або іншого податку (збору), після чого слід виконати Z-звіт. За потреби виконується операція "службове внесення" на суму готівки, що зберігається на місці проведення розрахунків (п. 10 розділу ІІІ Порядку реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій).

Відповідно до п. 11 розділу ІІ Порядку реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затвердженого наказом Міністерства фінансів України14.06.2016 №547, у розділі 4 книги ОРО, зареєстрованої на РРО, обліковуються ремонти, роботи з технічного обслуговування, а також перевірки конструкції та програмного забезпечення РРО. Графи 1 - 5 заповнює особа, яка здійснює ремонт, технічне обслуговування або перевірку, графи 6 та 7 - працівник суб'єкта господарювання після відновлення працездатності РРО. У разі виходу РРО з ладу графи 1, 2 заповнює працівник суб'єкта господарювання безпосередньо після виходу РРО з ладу. За потреби до розділу 4 книги ОРО може вноситися додаткова інформація.

Так, співробітниками Науково-виробничого комерційного підприємства «СІТЕК» складений акт технічної експертизи РРО від 29.10.2017 по факту обстеження РРО «Марія -304Т» (зав.ном. ТР , фін.ном. ), який належить ТОВ «Домінос Піцца Україна», яким встановлено, що 29 жовтня 2017 року внаслідок некоректної зміни поточного часу в РРО , в Z-звіті №0968 вказано дату і час: 30 жовтня 2017 року 00 год. 41 хв.

Відповідно до акту технічної експертизи РРО, складеного по факту обстеження РРО «Марія -304Т» (зав.ном. ТР, фіс. ном. ) встановлено, що 29 жовтня 2017 року внаслідок некоректної зміни поточного часу в РРО , в Z-звіті №0962 вказано дату і час: 30 жовтня 2017 року 00 год. 40 хв.

Відповідно до акту технічної експертизи РРО, складеного по факту обстеження РРО «Марія -304Т» (зав.ном. , фіс. ном. ) встановлено, що 15 листопада 2017 року внаслідок виходу з ладу зовнішнього індикатора клієнта не було вчасно виконано в Z-звіт, Z-звіт №0980 був виконаний 16 листопада 2017 року о 12 год. 24 хв. Після проведення ремонту та відновлення працездатності РРО.

Матеріалами справи підтверджується внесення відповідних записів щодо наявних помилок в роботі РРО та часу відновлення такої роботи до книги обліку розрахункових операцій позивача за №р/6, №р/6, №р/6.

На підставі викладеного, суд дійшов до висновку, що наявними у матеріалах справи доказами не підтверджено факту порушення Товариством з обмеженою відповідальністю «Домінос Піцца Юкрейн» п. 2.6 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 №637, внаслідок чого прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, як наслідок, податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 11.12.2017 № є протиправним та підлягає скасуванню.

3. Щодо податкового повідомлення-рішення від 11.12.2017 №, відповідно до якого, внаслідок порушення статті 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», до позивача застосовано штрафні санкції в розміру 17000 грн.

За визначенням, наведеним у статті 1 Закону України від 19.12.1995 №481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», ліцензія (спеціальний дозвіл) - це документ державного зразка, який засвідчує право суб'єкта господарювання на провадження одного із зазначених у цьому Законі видів діяльності протягом визначеного строку.

Згідно частини 12 статті 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами може здійснюватися суб'єктами господарювання всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій.

Згідно частини першої статті 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» за порушення норм цього Закону щодо виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством.

За приписами абзацу 4-5 частини другої статті 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» до суб'єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі: виробництва алкогольних напоїв з використанням інших видів спирту (крім етилового, коньячного і плодового, спирту етилового ректифікованого виноградного, спирту етилового ректифікованого плодового) - 200 відсотків вартості виробленої продукції (за оптово-відпускними цінами), але не менше 15000 гривень; оптової (включаючи імпорт та експорт) і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами без наявності ліцензій (крім випадків, передбачених цим Законом) - 200 відсотків вартості отриманої партії товару, але не менше 17000 гривень.

Відповідно до частини четвертої статті 17 вказаного Закону, рішення про стягнення штрафів, передбачених частиною другою цієї статті, приймаються органами доходів і зборів та/або органом, який видав ліцензію на право виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями і тютюновими виробами, та іншими органами виконавчої влади у межах їх компетенції визначеної законами України.

Як зазначає контролюючий орган в акті перевірки, до початку перевірки було проведено розрахункову операцію, а саме: співробітник підприємства ОСОБА_5 о 14 год. 10 хв. 21.11.2017здійснив продаж, зокрема, двох банок пива «Оболонь Злата Прага», місткістю 0,5 л., вміст спирту 5%об. Виробництва ПрАТ «Оболонь» за готівкові кошти за адресою : м. Київ, вул.Івашкевича, 5. Про проведений розрахунок було надано фіскальний чек, роздрукований о 13 год. 59 хв. 21.11.2017 №148658, ФН № на суму 302,99 грн.

З огляду на вказане, контролюючим органом зроблений висновок, що позивачем здійснений продаж алкогольних напоїв за адресою: м. Київ, вул. Я.Івашкевича, 5 без наявності відповідної ліцензії , що стало підставою для застосування штрафних санкцій до позивача.

Суд не погоджується з вказаним висновком відповідача з огляду на наступне.

Відповідно до підпункту 75.1.3. пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об'єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

З акту перевірки вбачається, що контролюючим органом проведено фактичну перевірку господарської одиниці позивача за адресою: м. Київ, пр.-т Правди, 5-в.

Матеріалами справи підтверджується наявність у позивача ліцензії на право роздрібної торгівлі пивом АЖ№083336 за місцем здійснення торгівельної діяльності: м. Київ, проспект Правди, 5-В (закусочна), відомості про яку містяться і в акті перевірки (пункт 2.2.2).

З наведеного вбачається наявність відповідної ліценції на роздрібної торгівлі пивом господарською одиницею позивача за місцем здійснення торгівельної діяльності - місцем проведення фактичної перевірки, відтак, суд не вбачає порушень позивачем приписів статті 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», а податкове повідомлення-рішення від 11.12.2017 № підлягає скасуванню.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, Окружний адміністративний суд міста Києва, з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Згідно з частинами першою та третьою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 139, 241 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ДОМІНОС ПІЦЦА ЮКРЕЙН" задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення - рішення Головного управління ДФС у м.Києві від 11.12.2017 №№ , ,

3. Витрати по сплаті судового збору в сумі 14418,87грн. відшкодувати товариству з обмеженою відповідальністю "ДОМІНОС ПІЦЦА ЮКРЕЙН" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у м.Києві.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Повний текст рішення складено 27.08.2018.

Суддя С.К. Каракашьян