Справа № 826/6745/17
Суддя: Кучма А.Ю.
Дата ухвалення: 2018-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/6745/17 Суддя (судді) першої інстанції: Аблов Є.В.
Суддя-доповідач - Кучма А.Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Кучми А.Ю.

суддів: Бєлової Л.В., Коротких А.Ю.,

за участю секретаря: Тищенко Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.02.2018 (м. Київ, дата складання повного тексту відсутня) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення №53 від 21.12.2015 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_3 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення №53 від 21.12.2015 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.02.2018 позовну заяву ОСОБА_3 залишено без розгляду на підставі ч.5 ст.205 КАС України у зв'язку з повторною неявкою позивача в судове засідання без повідомлення суду причин неявки та неподанням заяви про розгляд справи за його відсутності.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що позивач не був належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, тому ухвала суду першої інстанції є передчасною та підлягає скасуванню.

Позивачем доповнень до апеляційної скарги чи додаткових пояснень до суду подано не було.

Представником відповідача до суду апеляційної інстанції було подано відзив на апеляційну скаргу в якому зазначено про обґрунтованість рішення суду першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення сторін, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду - без змін.

Згідно з ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_3 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення №53 від 21.12.2015 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.05.2017 відкрито провадження, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду в судовому засіданні на 14.06.2017.

14.06.2017 розгляд справи було відкладено за клопотанням позивача у зв'язку із зайнятістю його представника (а.с.39), фіксування засідання не проводилося (а.с.41) та.

На адресу позивача (АДРЕСА_2) було відправлено судову повістку про розгляд справи 18.10.2017 о 15:20, яка повернулась до суду з відміткою - «не вірна адреса» (а.с.49).

18.10.2017 розгляд справи було відкладено у зв'язку з перебуванням судді на лікарняному (а.с.51).

На адресу позивача (АДРЕСА_2) було відправлено судову повістку про розгляд справи 31.01.2018 о 16:30, яка повернулась до суду з відміткою - «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с.58).

31.01.2018 у судовому засіданні було відкладено розгляд справи на 28.02.2018 на 15:25 у зв'язку з неявкою позивача (а.с.61).

На адресу представника позивача - ОСОБА_4 (АДРЕСА_1) було відправлено судову повістку про розгляд справи 28.02.2018 о 15:25, яка повернулась до суду з відміткою - «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с.66).

З заявами/клопотаннями про зміну адреси чи про розгляд справи за його відсутності позивач не звертався.

Відповідно до ч.5 ст.205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Тобто, обов'язковою умовою для застосування такої підстави залишення адміністративного позову без розгляду є саме повторна неявка позивача в судове засідання, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин. Зазначені наслідки настають, якщо позивач не з'явився вдруге (тобто повторно) без поважних причин і від нього не надійшла заява про розгляд справи без його участі.

Під повторністю неприбуття в судове засідання позивача необхідно розуміти неприбуття в судове засідання позивача чи його представника двічі чи більше разів. Поважність причин неприбуття оцінюється судом у кожному конкретному випадку окремо з метою визначення правових наслідків такого неприбуття. Так, поважними причинами можуть бути визнані захворювання, що перешкоджає прибуттю до суду, відрядження, несвоєчасне отримання повістки тощо за умови надання належних доказів в підтвердження наведених обставин.

Отже, при вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави слід відповісти на такі питання: чи належним чином позивача було повідомлено про судовий розгляд перший і другий раз; чи обидва рази були відсутні поважні причини неприбуття позивача або інформація про такі причини; чи відсутня заява позивача про розгляд справи за його відсутності.

Апелянт в апеляційній скарзі стверджує, що він не був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується поверненням поштових відправлень за закінченням терміну зберігання.

Разом із тим, колегія суддів зазначає, що судова повістка була направлена на адресу позивача, зазначену ним в позовній заяві, а саме: АДРЕСА_2. Крім того, судова повістка була направлена на адресу представника позивача - ОСОБА_4, зазначену ним в позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1.

Відповідно до ч.2, 11 статті 126 КАС України особа, яка вручає повістку, зобов'язана повернути до адміністративного суду розписку адресата про одержання повістки, яка приєднується до справи.

Розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Крім цього, відповідно до ч.1 статті 131 КАС України учасники судового процесу зобов'язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби.

Оскільки позивач не повідомив суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), суд надсилав кореспонденцію на адресу, що вказано в позові самим позивачем, конверти адресат не отримував з причин, незалежних від суду, то особа вважається такою, що повідомлена належним чином.

Таким чином, суд вважає, що будучи ініціатором судового розгляду справи позивач має активно використовувати власні процесуальні права, не зловживаючи ними, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права йому надані. Натомість визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Відповідно, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв'язку із виконанням тих обов'язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.

Отже, особи, які беруть участь у справі, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

З наведеного вбачається, що позивач зобов'язаний був повідомити суд про неприбуття на засідання або направити іншу компетентну особу.

Чинне законодавство України зобов'язує суд повідомляти сторони по справі про дату, час та місце судового засідання з метою належного та повного захисту порушених прав та всебічного розгляду справи. Проте, захист таких прав є неможливим у тому випадку, коли сторона не вчиняє будь-яких дій з метою реалізації свого права на захист у судовому процесі після подання позовної заяви (апеляційної або касаційної скарги). Покладення обов'язку на суд не звільняє в даному випадку позивача від належного користування наданими йому процесуальними правами.

Позивачем з моменту подання позовної заяви (20.05.2017, що підтверджується відтиском штампу вхідної кореспонденції) до дати винесення ухвали від 28.02.2018 про залишення позовної заяви без розгляду не було вчинено жодних дій з метою з'ясування стадії розгляду даної справи, не було направлено будь-яких документів, заяв чи клопотань про рух справи, що вказує на відсутність у позивача зацікавленості у її розгляді.

Водночас колегія суддів зауважує, що дії суду чітко регламентовані положеннями пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, відповідно до якого суд залишає (в імперативному порядку, а не має право) позовну заяву без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, доводи апелянта не заслуговують уваги, оскільки не спростовують вірних висновків суду першої інстанції.

Крім того, посилання позивача, що його представник неодноразово цікавився рухом даної справи однак не отримував будь-якої інформації не приймаються судом, оскільки не підтверджуються жодними доказами.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для залишення адміністративного позову ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення без розгляду, тому ухвала Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.02.2018 є правомірною та не підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст.308, 311, 312, 316, 321, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.02.2018 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 27.08.2018.

Головуючий-суддя: А.Ю. Кучма

Судді: Л.В. Бєлова

А.Ю. Коротких