Справа № 820/4037/18
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2018-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2018 р. Справа № 820/4037/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Супруна Ю.О.,

при секретарі судового засідання - Дробязги Т.В.,

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1,

розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1, АДРЕСА_1) до Кегичівської районної державної адміністрації Харківської області (, 64003, Харківська область, смт. Кегичівка, вул. Волошина, 50) про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 (надалі за текстом - ФОП ОСОБА_2,) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Кегичівської районної державної адміністрації Харківської області (надалі за текстом - Кегичівської РДА Харківської області), в якому просить суд:

- визнати дії Кегичівської РДА Харківської області (, 64003, Харківська область, смт. Кегичівка, вул. Волошина, 50) неправомірними по відмові ФОП ОСОБА_2, (ідентифікаційний номер НОМЕР_1, АДРЕСА_1), у створені комісії по визначенню розміру збитків, у зв'язку з неправомірним збором соняшника урожаю 2016 року;

- зобов'язати Кегичівську РДА Харківської області (, 64003, Харківська область, смт. Кегичівка, вул. Волошина, 50) створити комісію по визначенню розміру збитків, у зв'язку з неправомірним збором соняшника урожаю 2016 року на площі 52,0700 гектарів.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що між позивачем та ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12 укладено договори оренди земельних ділянок загальною площею 52,0700 гектарів.

В 2016 році на зазначених земельних ділянках знаходився врожай культури - соняшник. У період з 02.09.2016 року по 10.09.2016 року на земельних ділянках площею 52,0700 гектарів кадастрові номери: НОМЕР_2;НОМЕР_3; НОМЕР_4;НОМЕР_5;НОМЕР_6;НОМЕР_7;НОМЕР_8;НОМЕР_9;НОМЕР_10;НОМЕР_11 був зібраний врожай культури - соняшник. З метою розрахунку збитків внаслідок незаконного на думку позивача збору врожаю було підготовлено звернення до Кегичівської РДА Харківської області. Відповідачем за результатами розгляду звернення позивача листом від 23.01.2018 року надано відповідь № 01-30/286, якою запропоновано позивачу звернутись до Управління контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, оскільки відповідач не має таких повноважень. Зазначена відмова на думку позивача не відповідає положенням законодавства та порушує його права та зумовила звернення позивача до суду за захистом свої прав.

Відповідачем надано відзив на адміністративний позов, в якому зазначено, що відповідач повністю заперечує проти задоволення позовних вимог зважаючи, що в РДА створена Комісія з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам та території Кегічівського району розпорядженням голови Кегичівської РДА від 23.01.2017 року № 16 «Про створення комісії з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам та території Кегичівського району». Серед іншого з боку відповідача у змісті відзиву зазначено посилання на постанову КМ України від 19.04.1993 року № 284 «Про порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам».

З боку представника позивача 01.08.2018 року до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду надано відповідь на відзив.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 29.05.2018 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу у підготовчому засіданні.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити адміністративний позов з підстав та мотивів, викладених в ньому.

Представник відповідача в судове засідання не прибув про дату, час та місце розгляду адміністративної справи повідомлявся належним чином, до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду надав клопотання від 15.08.2018 року про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з таких підстав та мотивів.

Відповідно до витягу від 15.03.2017 року з кримінального провадження №0000296 вбачається, що за заявою ОСОБА_13, порушено провадження за ст.185 ч. 5 КК України, за фактом скосу невідомими особами соняшнику на полі, що перебуває в оренді СФГ «Труд-2012» та інших мешканців с. Медведівка поблизу на території с. Медведівка Кегичівського району. В ході виїзду встановлено, що згідно ухвали Господарського суду Харківської області від 30.08.2016 року по справі № 922/2815/16 щодо стягнення матеріальних збитків за недобросовісну конкуренцію з СФГ «Труд-2012» на користь ФГ «Альянс» у розмірі 1338662 грн., на СФГ «Труд-2012» накладено арешт на цьогорічний врожай соняшника площею близько 1000 га. Виконання ухвали покладено на ТОВ «Аквантель Плюс». (а.с. 25).

Постановою Кегічівського відділення поліції Красноградського відділу поліції ГУНП України в Харківській області від 14.01.2017 року визнано потерпілим ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1. (а.с. 26).

Згідно з актом від 11.09.2016 року, який складено депутатом Медведівської сільської ради Кегичівського району Харківської області, що на земельних ділянках, загальною площею 52,0700 гектарів кадастрові номери:НОМЕР_2; НОМЕР_3;НОМЕР_4;НОМЕР_5;НОМЕР_6;НОМЕР_7;НОМЕР_8;НОМЕР_9;НОМЕР_10; НОМЕР_11 знаходився посів соняшнику урожаю 2016 року, який належить ОСОБА_2. (а.с. 27).

Позивачем 27.12.2017 року (дата надходження) подана заява до Кегичівської РДА Харківської області згідно з якою ФОП ОСОБА_2, просив створити комісію по визначенню розміру збитків врожаю, спричинених в зв'язку з неправомірним збором соняшника урожаю 2016 року; надати розрахунок розміру спричинених позивачу збитків незаконним збором врожаю соняшника 2016 року на площі 52,0700 гектарів у відповідності до вимог чинного законодавства. (а.с. 22).

Кегічівською РДА Харківської області 23.01.2018 року складена відповідь на звернення позивача від 27.12.2017 року. (а.с. 23).

У змісті відповіді Кегічівською РДА Харківської області зазначено посилання на постанову КМ України від 19.04.1993 року № 284 «Про порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам» та зазначено, що на думку відповідача необхідно керуватись постановою КМ України від 25.07.2007 року № 963 «Про затвердження Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу», оскільки викладені події з боку позивача щодо збору врожаю є самовільним зайняттям земельної ділянки.

Серед іншого з боку Кегічівської РДА Харківської області запропоновано позивачу звернутись до Управління контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Харківській області для вирішення питання окресленого у заяві від 27.12.2017 року, оскільки районна державна адміністрація не має таких повноважень. Інспектор Управління контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Харківській області має повноваження щодо проведення обстеження земельної ділянки, складання акту обстеження земельної ділянки, визначення розміру шкоди, завданої її самовільним зайняттям та здійснення заходів з притягнення порушника до адміністративної відповідальності.

Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, які покладені суб'єктом владних повноважень в основу спірний дій щодо відмови у створенні комісії по визначенню розміру збитків, у зв'язку з неправомірним збором соняшника урожаю 2016 року на належній позивачу земельній ділянці, площею 52,0700 гектарів кадастрові номери: НОМЕР_2;НОМЕР_3;НОМЕР_4;НОМЕР_5;НОМЕР_6;НОМЕР_7;НОМЕР_8;НОМЕР_9; НОМЕР_10; НОМЕР_11 на відповідність вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, суд керується наступними приписами норм законодавства, чинного на момент виникнення спірних правовідносин.

Постановою КМ України від 19.04.1993 року № 284 затверджено Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам (надалі за текстом - Порядок № 284).

Відповідно до п. 1 Порядку № 284 зазначено, що власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні вилученням (викупом) та тимчасовим зайняттям земельних ділянок, встановленням обмежень щодо їх використання, погіршенням якості ґрунтового покриву та інших корисних властивостей земельних ділянок або приведенням їх у непридатний для використання стан та неодержанням доходів у зв'язку з тимчасовим невикористанням земельних ділянок.

Відповідно до п. 3 Порядку № 284 зазначено, що відшкодуванню підлягають: вартість житлових будинків, виробничих та інших будівель і споруд, включаючи незавершене будівництво; вартість плодоягідних та інших багаторічних насаджень; вартість лісових і дерево-чагарникових насаджень; вартість водних джерел (колодязів, ставків, водоймищ, свердловин тощо), зрошувальних і осушувальних систем, протиерозійних і протиселевих споруд; понесені або необхідні витрати на поліпшення якості земель за період використання земельних ділянок з урахуванням економічних показників, на незавершене сільськогосподарське виробництво (оранка, внесення добрив, посів, інші види робіт), на розвідувальні та проектні роботи; інші збитки власників землі і землекористувачів, у тому числі орендарів, включаючи і неодержані доходи, якщо вони обґрунтовані.

У змісті Порядку № 284 надано визначення неодержаний доход - це доход, який міг би одержати власник землі, землекористувач, у тому числі орендар, із земельної ділянки і який він не одержав внаслідок її вилучення (викупу) або тимчасового зайняття, обмеження прав, погіршення якості землі або приведення її у непридатність для використання за цільовим призначенням у результаті негативного впливу, спричиненого діяльністю підприємств, установ, організацій та громадян.

За таких обставин суд приходить до висновку, що дія Порядку № 284 розповсюджується на випадках відшкодування збитків виключно з питань відшкодування: заподіяння вилученням (викупом) та тимчасовим зайняттям земельних ділянок, встановленням обмежень щодо їх використання, погіршенням якості ґрунтового покриву та інших корисних властивостей земельних ділянок або приведенням їх у непридатний для використання стан та неодержанням доходів у зв'язку з тимчасовим невикористанням земельних ділянок.

Зважаючи на вичерпний перелік суд зазначає, що питання визначення розміру збитків, у зв'язку з неправомірним збором врожаю не регламентовано Порядку № 284.

Одночасно з цим суд звертає увагу на окреслена позиція суду підтверджується правовою позицією Верховного Суду України у постанові від 14.09.2016 року № 703/5377/14-ц/6-2588цс15 та змістом правового висновку у справі № 6-2588цс15.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України зазначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд враховуючи правову позицію Верховного Суду України, яка викладена у постанові від 14.09.2016 року № 703/5377/14-ц|6-2588цс15 та беручи до уваги зміст ч. 5 ст. 242 КАС України, зазначає, що окреслена правова позиція підлягає застосуванню в рамках розгляду адміністративної справи № 820/4037/18.

Щодо посилань представника позивача на зміст постанови Верховного Суду України від 28.01.2015 року у господарській справі № 3-210гс14 суд зазначає наступне.

Відповідно до обставин справи Верховним Судом України викладено наступне : «У жовтні 2011 року Харківська міська рада звернулася до господарського суду Харківської області із позовом до приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями "Слобожанська будівельна кераміка" про стягнення збитків у розмірі 7535262,74 грн..

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що відповідач у порушення статей 125, 126 Земельного кодексу України, без укладення договору оренди користується земельною ділянкою загальною площею 18,0740 га за адресою: АДРЕСА_2, на якій розташовані належні відповідачеві об'єкти нерухомого майна, та не сплачує коштів за її використання, чим завдає Харківській міській раді збитків у вигляді неодержаних доходів (орендної плати за землю).

З урахуванням обставин справи № 3-210гс14 та підстав виникнення спірних відносин, суд зазначає, що з боку представника позивача наведена постанова Верховного Суду України стосується висновків щодо застосування норм права з приводу інших правовідносин.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку про відсутність порушень законодавства в діях відповідача щодо відмови створенні комісію по визначенню розміру збитків, у зв'язку з неправомірним збором соняшника урожаю 2016 року на належній позивачу земельній ділянці, площею 52,0700 гектарів кадастрові номери: НОМЕР_2;НОМЕР_3;НОМЕР_4;НОМЕР_5;НОМЕР_6;НОМЕР_7;НОМЕР_8;НОМЕР_9;НОМЕР_10;НОМЕР_11,оскільки відповідач законодавчо не наділений зазначеними повноваженнями з питання створення комісії у даному випадку.

Згідно ч. 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З урахуванням викладено в ході розгляду адміністративної справи з боку позивача не доведено, а судом не встановлено законодавчого обов'язку у Кегичівської РДА Харківської області по створенню комісії по визначенню розміру збитків, у зв'язку з неправомірним збором соняшника урожаю.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, з урахуванням принципу верховенства права, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заявлених позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 13, 14, 139, 241, 243, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до Кегичівської районної державної адміністрації Харківської області про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити певні дії - відмовити в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 27 серпня 2018 року.

Суддя Ю.О. Супрун