Справа № 804/3662/18
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2018-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 липня 2018 року Справа № 804/3662/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О.В.
за участю: секретаря с/з: ОСОБА_1
представника позивача ОСОБА_2
представника відповідача 1,2 ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Трейдер - Шрот до Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій, скасування рішень та зобовязання вчинити певні дії, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю «Трейдер-Шрот» до Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, у якому позивач просить суд:
- визнати протиправними дії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області в особі Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації щодо відмови в реєстрації податкових накладних №13 від 16.04.2018р., №2 від 03.05.2018р., №3 від 04.05.2018р., №4 від 02.05.2018р., №5 від 04.05.2018р., №6 від 05.05.2018р., №7 від 07.05.2018р., №8 від 08.05.2018р., №9 від 11.05.2018р, №10 від 14.05.2018р., що складені ТОВ «Трейдер-Шрот», та скасувати Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 26.04.2018р. №666833/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №13 від 16.04.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753230/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №3 від 04.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753229/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №4 від 02.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753210/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №5 від 04.05.2018р., - Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753200/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №6 від 05.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753207/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №7 від 07.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753185/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №8 від 08.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753196/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №9 від 11.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753201/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №10 від 14.05.2018р.
- зобовязати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкові накладні №13 від 16.04.2018р., №3 від 04.05.2018р., №4 від 02.05.2018р., №5 від 04.05.2018р., №6 від 05.05.2018р., №7 від 07.05.2018р., №8 від 08.05.2018р., №9 від 11.05.2018р, №10 від 14.05.2018р., що складені ТОВ «Трейдер-Шрот», датою їх фактичного отримання;
- визнати протиправними дії Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, що полягають у внесенні ТОВ «Трейдер-Шрот» до переліку ризикових платників податків, що ведеться на виконання листа ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків»;
- зобовязати Комісію ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації виключити ТОВ «Трейдер-Шрот» з переліку ризикових платників податків, що ведеться на виконання листа ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків» (з урахуванням уточнень від 05.06.2018р.).
В обґрунтування позовних вимог з урахуванням уточненої позовної заяви від 05.06.2018 року позивачем зазначено, що оскаржуваними рішеннями Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області в реєстрації податкових накладних було відмовлено з огляду на надання платником податку копій документів, які складені з порушенням вимог законодавства. Означені рішення є такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства України та підлягають скасуванню.
Всі документи які були надані для реєстрації податкових накладних, були складені у відповідності до вимог законодавства та містили всі необхідні реквізити.
Жодна із ознак критеріїв ризиковості платника податків не має будь-якого відношення до ТОВ «Трейдер-Шрот», оскільки позивач здійснює свою діяльність прозоро та в рамках правового поля;
Відповідачем-2 протиправно були прийняті рішення про відмову в реєстрації податкових накладних через не дослідження суті та порядку господарських діяльності ТОВ „Трейдер-Шрот. У оскаржуваних рішеннях про відмову у реєстрації ПН не міститься посилань на дослідження обставин справи та доказів, зібраних саме ДФС.
Оскільки, оскаржувані Рішення були прийняті Комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на підставі Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (п.22), який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117 то і відповідачем 2 в позові ТОВ «Трейдер-Шрот» виступає саме ГУ ДФС у Дніпропетровській області.
ДФС України формує і веде Реєстр податкових накладних та окремий Реєстр податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та щодня оприлюднює його на своєму офіційному веб-сайті, тому вимога зареєструвати в Єдиному реєстрі податкові накладні датою її фактичного отримання пред'являється ДФС України як особі яка здійснює ведення Реєстру.
Також, протоколом №44 від 20.04.2018р. засідання комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ТОВ „Трейдер-Шрот внесено до переліку субєктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості. Рішення про включення ТОВ „Трейдер-Шрот до переліку субєктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості прийнято не у спосіб та не в порядку, встановленому Конституцією України та іншими нормативно правовими актами України, а тому підлягає скасуванню.
Протиправне зупинення реєстрації податкових накладних в ЄРПН ТОВ „Трейдер-Шрот зумовлює настання негативних наслідків для підприємства, що полягають у створенні додаткових перешкод в здійсненні господарських операцій (а саме необхідність постійно витрачати додатковий час, трудові та матеріальні ресурси на підготовку пояснень та копій документів з метою розблокування податкових накладних), а також руйнує ділову репутацію ТОВ „Трейдер-Шрот перед контрагентами.
Представник ГУ ДФС у Дніпропетровській області позов не визнав, 03 липня 2018 року надав до суду відзив на позовну заяву, у якому просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, в якому зазначив, що реєстрація податкових накладних була зупинена у зв'язку із невідповідністю вимогам п.14, 15 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою КМУ №117 від 21.02.2018 року «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». Комісією встановлено, що відповідно до п. 1.6 Критерію ризиковості платника податків, затверджених ДФС України 21.03.2018 року за №959/99-99-07-18, ТОВ «Трейдер-Шрот» внесений до переліку ризикових платників, по якому податкова інформація свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій. Аналіз господарської діяльності та встановлення наявності ознак ризиковості здійснюються відповідно до Алгоритму дій щодо моніторингу реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних з метою виявлення платників ймовірно «зустрічних транзитерів», який затверджений розпорядженням ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 22.03.2018 року №124-р (зі змінами внесеними розпорядженням ГУ ДФС 13.04.2018 року №166-р);
- ТОВ «Трейдер-Шрот» документи по взаємовідносинах з ПП „Модема-М надані в повному обсязі, але складені з порушенням законодавства. ТОВ «Трейдер-Шрот» документи по взаємовідносинах з ТОВ „Завод Біодобрив „Тривко та ТОВ „Гамма Зерно не надано первинних документів щодо постачання / придбання товарів / послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційних описів), у тому числі рахунків фактури / інвойсів, актів приймання передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.
Відповідач вважає визначені підстави в Рішенні комісії для відмови в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування правомірними та такими, що прийняті відповідно до норм діючого законодавства та в установленому порядку, а вимоги позивача безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Представник ДФС України проти позову заперечував, надавши відзив на позовну заяву зазначивши, що вимоги про зобовязання ДФС України зареєструвати податкові накладні є передчасною, так як її розгляд неможливий без надання оцінки правомірності прийняття рішень ГУ ДФС у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації податкових накладних.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами економічної діяльності позивача є: код КВЕД 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин (основний); код КВЕД 01.61 Допоміжна діяльність у рослинництві; код КВЕД 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; код КВЕД 46.31 Оптова торгівля фруктами та овочами; код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; код КВЕД 46.11 Діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами; код КВЕД 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами.
Між ТОВ „Азимут-Трейд (Постачальник) та ТОВ „Трейдер-Шрот (Покупець) був укладений договір поставки №11/04-1 від 11.04.2018р., відповідно до якого постачальний зобовязується передати товар, а саме: крупа рисова, рис дроблений, крупи, муку та інші продукти харчування.
На виконання означеного договору 16.04.2018р. на підставі видаткової накладної №РН-0000465 від 16.04.2018р. було поставлено 12,85 тон рису білого, шліфованого, не пропареного, довгозернистого. Здійснення розрахунків за поставлений товар підтверджується банківською випискою за 16.4.2018р.
На виконання статей 187, 201 Податкового кодексу України ТОВ „Азимут-Трейд була виписана та зареєстрована в ЄРПН податкова накладна №39 від 16.04.2018р.
Крім того, слід зазначити, що ТОВ «Трейдер-Шрот» (Постачальник) має господарські правовідносини із ПП «Модена-М» (Покупець) на підставі договору поставки товарів №10/04-1 від 10.04.2018р., відповідно до якого ТОВ «Трейдер-Шрот» зобовязується поставити Покупцю товар, визначений специфікацією. Відповідно до специфікації №1 від 10.04.2018р. Постачальник зобовязується поставити, крім іншого, рис білий, шліфований, не пропарений, довгозернистий.
Згідно з Додаткової угодою №1 від 10.04.2018р. до договору поставки товарів №10/04-1 від 10.04.2018р. оплата товару здійснюється у вигляді 100% передплати або протягом 90 календарних днів після відвантаження Покупцю товару.
Відповідно до видаткової накладної №РН-0000100 від 16.04.2018р., ТОВ „Трейдер-Шрот 16.04.2018р. було поставлено на адресу ПП „Модема-М рис білий шліфований не пропарений довгозернистий на загальну суму 655350 грн. (в тому числі ПДВ 109225 грн.).
ТОВ «Трейдер-Шрот» склало податкову накладну №13 від 16.04.2018 та направило на реєстрацію до ЄРПН 20.04.2018р.
Між ТОВ „Трейдер-Шрот (Постачальник) та ТОВ „Завод Біодобрив „Тривко (Покупець) укладено договір постачання продукції №114 від 25.04.2018р., відповідно до якого Постачальник зобовязується поставити Покупцю продукцію в асортименті і кількості згідно специфікацій. Відповідно до специфікації №1 від 25.04.2018р. ТОВ „Трейдер-Шрот зобовязується поставити ТОВ „Завод Біодобрив „Тривко біогумус в кількості 1666,67 т на умовах передоплати.
ТОВ «Трейдер-Шрот» склало податкову накладну №3 від 04.05.2018 та направило на реєстрацію до ЄРПН 18.05.2018р. та №4 від 02.05.2018 та направило на реєстрацію до ЄРПН 18.05.2018р.
Між ТОВ „Трейдер-Шрот (Постачальник) та ТОВ „Гамма Зерно (Покупець) укладено договір поставки №02-02 від 02.02.2018р., відповідно до якого Постачальник зобовязується поставити Покупцю насіння соняшника, шрот соняшниковий, макуху соняшникову, кукурудзу та іншу сільськогосподарську продукцію, за ціною, кількістю та на умовах, вказаних у Специфікаціях.
Крім того, ТОВ „Трейдер-Шрот (Покупець) має господарські взаємовідносини з ПП „Агрофірма „Хлібодар (Постачальник) на підставі договору поставки №2018-5 від 04.05.2018р., відповідно до якого Постачальник зобовязується передати у власність Покупцю шрот та макуху соняшника. Умови означеного договору передбачають постачання продукції на умовах передоплати. Згідно зі специфікацією №1 від 04.05.2018р. до Договору №2018-5 від 04.05.2018р. ПП „Агрофірма „Хлібодар зобовязується поставити ТОВ „Трейдер-Шрот макуху соняшникову у кількості 480 т.
Відповідно до специфікації №5 від 04.05.2018р., №6 від 05.05.2018р., №7 від 07.05.2018, №8 від 08.05.2018, №9 від 11.05.2018 та №10 від 14.05.2018 до договору поставки №02-02 від 02.02.2018р. ТОВ „Трейдер-Шрот зобовязується поставити ТОВ „Гамма Зерно макуху соняшникову на умовах 100% передоплати.
ТОВ «Трейдер-Шрот» склало податкову накладну №5 від 04.05.2018 (направило на реєстрацію до ЄРПН 25.05.2018р.), податкову накладну №6 від 05.05.2018 (направило на реєстрацію до ЄРПН 25.05.2018р.), податкову накладну №7 від 07.05.2018 (направило на реєстрацію до ЄРПН 25.05.2018р.), податкову накладну №8 від 08.05.2018 (направило на реєстрацію до ЄРПН 25.05.2018р.), податкову накладну №9 від 11.05.2018 (направило на реєстрацію до ЄРПН 29.05.2018р.), податкову накладну №10 від 14.05.2018 (направило на реєстрацію до ЄРПН 29.05.2018р.).
Однак, на адресу позивача були надіслані квитанції від 16.04.2018 року, 18.05.2018 року, 25.05.2018 року, 29.05.2018 року відповідно до яких на підставі пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК зупинена та зазначено наступні підстави для зупинення реєстрації податкових накладних №13 від 16.04.2018р., №2 від 03.05.2018р., №3 від 04.05.2018р., №4 від 02.05.2018р., №5 від 04.05.2018р., №6 від 05.05.2018р., №7 від 07.05.2018р., №8 від 08.05.2018р., №9 від 11.05.2018р, №10 від 14.05.2018р.: ПН/РК відповідає пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Підприємству запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
26 квітня 2018 року за результатами розгляду пояснень ТОВ «Трейдер-Шрот» щодо підтвердження господарських операцій з ПП «Модема-М» Комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення від 26.04.2018р. №666833/41837434, про відмову у реєстрації податкової накладної №13 від 16.04.2018р. у звязку з наданням платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
31 травня 2018 року за результатами розгляду пояснень ТОВ «Трейдер-Шрот» щодо підтвердження господарських операцій з ТОВ «Завод Біодобрив «Тривко» та ТОВ «Гамма Зерно» Комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийняті рішення від 31.05.2018р. №753230/41837434 про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 04.05.2018р., від 31.05.2018р. №753229/41837434 про відмову у реєстрації податкової накладної №4 від 02.05.2018р., від 31.05.2018р. №753210/41837434 про відмову у реєстрації податкової накладної №5 від 04.05.2018р., від 31.05.2018р. №753200/41837434 про відмову у реєстрації податкової накладної №6 від 05.05.2018р., від 31.05.2018р. №753207/41837434 про відмову у реєстрації податкової накладної №7 від 07.05.2018р., від 31.05.2018р. №753185/41837434 про відмову у реєстрації податкової накладної №8 від 08.05.2018р., від 31.05.2018р. №753196/41837434 про відмову у реєстрації податкової накладної №9 від 11.05.2018р., від 31.05.2018р. №753201/41837434 про відмову у реєстрації податкової накладної №10 від 14.05.2018р.
Не погодившись з вищенаведеними рішеннями, позивач звернувся за захистом своїх прав та законних інтересів з адміністративним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Пунктом 187.1 статті 187 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI (далі Податковий кодекс України) передбачено, що датою виникнення податкових зобов'язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
Таким чином, після постачання позивачем товару на адресу ПП «Модема-М» за договором №10/04-1 від 10.04.2018р. у позивача виникло визначене законом право на складання податкової накладної від 16.04.2018 року №13.
Так само, після отримання позивачем попередньої оплати від ТОВ «Завод Біодобрив «Тривко» та ТОВ «Гамма Зерно» у позивача виникло визначене законом право на складання податкових накладних від №2 від 03.05.2018р., №3 від 04.05.2018р., №4 від 02.05.2018р., №5 від 04.05.2018р., №6 від 05.05.2018р., №7 від 07.05.2018р., №8 від 08.05.2018р., №9 від 11.05.2018р. та №10 від 14.05.2018р.
Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобовязань платник податку зобовязаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з положеннями пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобовязаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (далі Порядок №1246), податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно пункту 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов'язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі квитанція).
Згідно з положеннями підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.
Пунктом 1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (далі Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації) передбачено, що цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі комісії контролюючих органів), а також права та обовязки її членів.
За приписами пункту 2 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).
Як зазначено у пункті 3 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (далі Порядок №117).
У пункті 2 Порядку №117 надано визначення таких термінів:
моніторинг сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації обєктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;
критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, визначений показник моніторингу, що характеризує ризик;
ризик порушення норм податкового законодавства ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а»/«б» пункту 185.1 статті 185,підпункту «а»/»б»пункту 187.1 статті 187,абзацу першого пунктів 201.1,201.7,201.10статті 201 Податкового кодексу України (далі Кодекс) за наявності обєктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі платник податку) виконання свого податкового обовязку.
Відповідно до пункту 3 Порядку №117 податкові накладні/розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:
1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування;
2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;
3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: DЦ?н;0,03, РЦ?а;РмЧ1,4, де:
D розрахункова величина, яка дорівнює S/T;
S загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами;
T загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування;
P сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування;
Рм найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування.
Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.
За положеннями пункту 5 Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
Як встановлено пунктом 6 Порядку №117, у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
За приписами пункту 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної ОСОБА_3 України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
На виконання пункту 10 Порядку №117 Державна фіскальна служба України 21 березня 2018 року наказом №144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (далі Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків).
Порядком формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків передбачено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі Критерії). Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п.1.6 Критеріїв. Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом. До протоколу засідання Комісій обов'язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією. За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платників з ознаками ризиковості. У разі відповідності платника податків показникам, що визначені пп.1.1-1.5 Критеріїв, таких платників податків включають до переліку ризикових платників податків відповідальні особи, яких включено до складу Комісії, протягом робочого дня на підставі даних Облікової картки (додаток 1) та згідно з Алгоритмом дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні Облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 2). У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій. Якщо суб'єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пп.1.1-1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п.1.6 Критеріїв, - після прийняття рішення Комісії. Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» згідно з п.1.6 Критеріїв.
У Листі Державної фіскальної служби України від 21 березня 2018 року №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податку», зокрема, зазначено: «1.Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: … 1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб'єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України(далі Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб'єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб'єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб'єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб'єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.».
Згідно з пунктом 12 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Положеннями пункту 13 Порядку №117 визначено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування;
2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;
3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
За приписами пункту 14 Порядку №117 перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
Відповідно до пункту 15 Порядку №117 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобовязання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).
Пунктом 18 Порядку №117 визначено, що письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.
На підставі положень пункту 20 Порядку №117 зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Згідно з пунктом 21 Порядку №117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
Відповідно до пункту 23 Порядку №117 комісією регіонального рівня протягом пяти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку:
щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, менше 30 млн. гривень, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається платнику податку у порядку, встановленому статтею 42 Кодексу;
щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, більше 30 млн. гривень включно, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке попередньо реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається до комісії центрального рівня.
Пунктом 27 Порядку №117 визначено, що рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
З матеріалів справи встановлено, що підставою для відмови податковим органом позивачу у реєстрації податкових накладних є надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства. Проте, контролюючим органом не було зазначено які саме надані позивачем документи та з якими порушеннями складені.
При цьому, суд звертає увагу, що в оскаржуваних рішеннях та відзиві на позов, а також представником під час судового розгляду справи, не наведено обґрунтованих причин відмови в реєстрації податкових накладних від №13 від 16.04.2018р., №2 від 03.05.2018р., №3 від 04.05.2018р., №4 від 02.05.2018р., №5 від 04.05.2018р., №6 від 05.05.2018р., №7 від 07.05.2018р., №8 від 08.05.2018р., №9 від 11.05.2018р, №10 від 14.05.2018р., виписаних позивачем у звязку із постачанням товару ПП «Модема-М» та отримання попередньої плати за товар від ТОВ «Завод Біодобрив «Тривко» та ТОВ «Гамма Зерно».
До того ж, належної мотивації підстав та причин віднесення товариства з обмеженою відповідальністю «Трейдер-Шрот» до ризикових платників податків відповідно до підпункту 1.6 пункту 1 Листа Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 року №959/99-99-07-18 рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в реєстрації в такій реєстрації від 26.04.2018р. №666833/41837434, від 31.05.2018р. №753230/41837434, від 31.05.2018р. №753229/41837434, від 31.05.2018р. №753210/41837434, від 31.05.2018р. №753200/41837434, від 31.05.2018р. №753207/41837434, від 31.05.2018р. №753230/41837434, від 31.05.2018р. №753230/41837434, від 31.05.2018р. №753230/41837434 також не містять.
Позивачем до суду було надано копію витягу з протоколу №44 від 20.04.2018р. засідання комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ТОВ „Трейдер-Шрот до переліку субєктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості.
Проте, суд звертає увагу, що відповідачами під час судового розгляду до матеріалів справи не було надано, ані переліку платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з пунктом 1.6 Критеріїв; ні матеріалів, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; ані іншої інформації, що розглядається Комісією, які відповідно до Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків та обов'язково додаються до протоколу засідання Комісій.
Таким чином, Рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в реєстрації в такій реєстрації від від 26.04.2018р. №666833/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №13 від 16.04.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753230/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №3 від 04.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753229/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №4 від 02.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753210/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №5 від 04.05.2018р., - Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753200/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №6 від 05.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753207/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №7 від 07.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753230/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №8 від 08.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753230/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №9 від 11.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753230/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №10 від 14.05.2018р., не відповідають вимогам підпунктів 1, 3 частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки винесені відповідачем необґрунтовано, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.
З урахуванням наведеного вище, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Трейдер-Шрот» в частині визнання протиправним та скасування рішень Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в реєстрації в такій реєстрації від 26.04.2018р. №666833/41837434, яким позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №13 від 16.04.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753230/41837434, яким позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №3 від 04.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753229/41837434, яким позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №4 від 02.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753210/41837434, яким позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №5 від 04.05.2018р., - Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753200/41837434, яким позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №6 від 05.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753207/41837434, яким позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №7 від 07.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753185/41837434, яким позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №8 від 08.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753196/41837434, яким позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №9 від 11.05.2018р., Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018р. №753201/41837434, яким позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №10 від 14.05.2018р., є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
При цьому, суд зазначає, що позовні вимоги щодо визнання дій Головного управління ДФС у Дніпропетровській області в особі Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, щодо відмови в реєстрації податкових накладних №13 від 16.04.2018р., №2 від 03.05.2018р., №3 від 04.05.2018р., №4 від 02.05.2018р., №5 від 04.05.2018р., №6 від 05.05.2018р., №7 від 07.05.2018р., №8 від 08.05.2018р., №9 від 11.05.2018р, №10 від 14.05.2018р. є неналежним способом захисту порушеного права, оскільки субєктом владних повноважень реалізовано свої владні управлінські функції шляхом винесення рішень про відмову у реєстрації податкових накладних. Належним способом захисту порушених прав позивача у даному випадку є вимоги про визнання протиправними та скасування вказаних рішень.
Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.
Щодо позовних вимог про зобовязання ДФС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №13 від 16.04.2018р., №2 від 03.05.2018р., №3 від 04.05.2018р., №4 від 02.05.2018р., №5 від 04.05.2018р., №6 від 05.05.2018р., №7 від 07.05.2018р., №8 від 08.05.2018р., №9 від 11.05.2018р, №10 від 14.05.2018р., що складені товариством з обмеженою відповідальністю «Трейдер-Шрот», датою їх фактичного отримання, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.
Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Відповідно до пункту 28 Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
прийнято та набрало чинності рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі;
набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі;
протягом пяти робочих днів не прийнято та/або не зареєстровано в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданих податкової накладної/розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить менше 30 млн. гривень;
протягом семи робочих днів не прийнято та/або не зареєстровано в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданих податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 30 млн. гривень включно.
При цьому, згідно з нормами пунктів 19, 20 Порядку №1246 Податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;
набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);
неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.
Таким чином, суд приходить до висновку, що позовна вимога про зобовязання Державної фіскальної служби України зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного отримання є обґрунтованою, а також заявленим способом захисту гарантується ефективне відновлення права позивача, порушеного оскаржуваними рішеннями.
Щодо позовних вимог про визнання протиправними дії Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, що полягають у внесенні ТОВ «Трейдер-Шрот» до переліку ризикових платників податків, що ведеться на виконання листа ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків» та зобовязання Комісію ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації виключити ТОВ «Трейдер-Шрот» з переліку ризикових платників податків, що ведеться на виконання листа ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків» суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Листом ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків» передбачено, що якщо платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.
Відповідно до Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків затвердженого наказом ДФС України 21 березня 2018 року №144, засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом. До протоколу засідання Комісій обов'язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією. За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платників з ознаками ризиковості.
Відповідно до витягу з протоколу №44 від 20.04.2018р. засідання комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ТОВ „Трейдер-Шрот внесено до переліку субєктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості.
З огляду на викладене суд приходить до висновку, що протокол №44 від 20.04.2018р. засідання комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації є формою рішення субєкта владних повноважень, яке передбачене Листом ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків».
Пунктом 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», встановлено, що Критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.
Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної ОСОБА_3 України з питань податкової та митної політики.
ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
На день розгляду адміністративної справи Критерії ризиковості платників податків існують виключно у вигляді листа ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків», не затверджені будь-яким наказом Державної фіскальної служби України та не зареєстровані в Міністерстві фінансів України.
Суд зауважує, що відповідачами не надано доказів, які б підтверджували виявлені у ТОВ «Трейдер-Шрот» ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв, матеріали, на підставі яких позивача віднесено до такого переліку,або іншу інформацію.
Згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, у межах повноважень та спосіб, передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 2 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших субєктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку субєктів владних повноважень.
З метою ефективного захисту ТОВ «Трейдер-Шрот» у сфері публічно-правових відносин, необхідно вийти за межі позовних вимог та визнати протиправним та скасувати рішення, яке оформлено протоколом №44 від 20.04.2018р. засідання комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ТОВ „Трейдер-Шрот до переліку субєктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.
Щодо позовних вимог ТОВ «Трейдер-Шрот» про необхідність зобовязати Комісію ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації виключити ТОВ «Трейдер-Шрот» з переліку ризикових платників податків, то вони не підлягають задоволенню, оскільки до переліку субєктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості позивача було віднесено на підставі рішенням комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області яке оформлено протоколом №44 від 20.04.2018р., яке в свою чергу як зазначалось вище, є протиправним та підлягає скасуванню. Отже в даному випадку позовна вимоги в даній частині є неналежним способом захисту прав позивача. Належний спосіб захисту є скасування рішення, яке оформлено протоколом №44 від 20.04.2018р.
За приписами частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Відповідно до приписів статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.
Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають частковому задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якими при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати субєкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Таким чином, враховуючи часткове задоволення позову, судовий збір у загальному розмірі 7048,00 грн., сплачений товариством з обмеженою відповідальністю «Трейдер-Шрот» при поданні адміністративного позову до суду відповідно до квитанції від 11 травня 2018 року №0.0.132643128.1 у сумі 3 524,00 грн. та квитанції від 11 травня 2018 року №0.0.132643128.1 у сумі, підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС України у Дніпропетровській області у сумі 3524,00 грн. та Державної фіскальної служби України у сумі 1762,00 грн. за рахунок їх бюджетних асигнувань.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

Визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 26 квітня 2018р. №666833/41837434, від 31 травня 2018р. №753230/41837434, від 31 травня 2018р. №753229/41837434, від 31 травня 2018р. №753210/41837434, від 31 травня 2018р. №753200/41837434, від 31 травня 2018р.№753207/41837434, від 31 травня 2018р. №753185/41837434, від 31 травня 2018р. №753196/41837434, від 31 травня 2018р. №753201/41837434, яким відмовлено у реєстрації податкових накладних №13 від 16 квітня 2018р., №2 від 03 травня 2018р., №3 від 04 травня 2018р., №4 від 02 травня 2018р., №5 від 04 травня 2018р., №6 від 05 травня 2018р., №7 від 07 травня 2018р., №8 від 08 травня 2018р., №9 від 11 травня 2018р, №10 від 14 травня 2018р.
Зобовязати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 16 квітня 2018 року №13 датою її фактичного отримання 20 квітня 2018 року, податкові накладні від 04 травня 2018 року №3 та від 02 травня 2018 року №4 датою їх фактичного отримання 18 травня 2018 року, податкові накладні від 04 травня 2018 року №5, від 05 травня 2018 року №6, від 07 травня 2018 року №7, від 08 травня 2018 року №8 датою їх фактичного отримання 25 травня 2018 року, податкові накладні від 11 травня 2018 року №9, від 14 травня 2018 року №10 датою їх фактичного отримання 29 травня 2018 року.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на користь товариства з обмеженою відповідальністю Трейдер-Шрот судові витрати у розмірі 3 524,00 грн. (три тисячі пятсот двадцять чотири гривні нуль копійок).
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Державної фіскальної служби України на користь товариства з обмеженою відповідальністю Трейдер-Шрот судові витрати у розмірі 1 762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні нуль копійок).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст.ст. 295, 297 КАСУ безпосередньо до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складений 02.08.2018р.

Суддя ОСОБА_4