Справа № 804/2122/16
Суддя: Божко Л.А.
Дата ухвалення: 2018-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

31 липня 2018 рокусправа № 804/2122/16
Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючий суддя: Божко Л.А.

судді: Дурасова Ю.В., Лукманова О.М.,

за участю секретаря судового засідання: Сонник А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2018 року у справі № 804/2122/16, ухвалене суддею ВербоюІ.О., в приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду ., повний текст постанови складено 13 квітня 2018 року по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" до Державної архітектурно-будівельна інспекція України, Департаменту державної архітектурно- будівельної інспеуції України про визнання протиправною та скасування постанови.

в с т а н о в и В:

У квітні 2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про визнання протиправною та скасування постанови від 5 квітня 2016 року №80/16/10/26-19/0504/02/2.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2018 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, прозивач подав апеляційну скаргу, де просив скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги .

В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що ТОВ "АТБ-маркет" не є замовником та суб'єктом містобудування, а тому позивач не може бути притягнутий до відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки на нього не розповсюджується дія відповідного законодавства.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з'ясувавши обставини по справі, колегія суддів, вважає, що останню необхідно задовольнити з огляду на наступне.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 1 листопада 2015 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "АТБ-торгстрой" (орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" (орендар) укладено договір №76-2015-Нм/т від 01.11.2015 року, згідно з яким орендодавець передає, а орендар приймає в тимчасове оплатне володіння об'єкт нерухомості, розташований за адресою: м. Київ, вулиця Борщагівська, 154 (далі - майно).

Відповідачем на підставі направлення №б/н від 16.03.2016 року відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно "Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю", затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року №553, на виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 02.03.2016 року, у присутності керуючого магазином продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: вул. Борщагівська, 154 у Солом'янському районі м. Києва, ОСОБА_1, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ "АТБ-торгстрой", ТОВ "АТБ-маркет" - на об'єкті будівництва "Реконструкція нежитлових приміщень (літ. А) під магазин продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувальною рампою за адресою: м. Київ, Солом'янський район, вул. Борщагівська, 154".

За результатами вказаної перевірки встановлено, що відповідно до статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №446, Департамент зареєстрував подану іншим замовником будівництва ТОВ "АТБ-торгстрой" декларацію про початок виконання будівельних робіт: "Реконструкція нежитлових приміщень (літ.А) під магазин продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувальною рампою за адресою: вул. Борщагівська, 154 у Солом'янському районі м. Києва" за №КВ 15 від 05.11.2015.

Під час виїздів посадової особи Департаменту на місце 16.03.2016 року та 17.03.2016 року встановлено, що ТОВ "АТБ-торгстрой", ТОВ "АТБ-маркет" експлуатують нежитлові приміщення (літ.А) в якості магазина продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувальною рампою за адресою: м. Київ, Солом'янський район, вул. Борщагівська, 154 не прийняті в передбаченому законодавством порядку, чим Товариство з обмеженою відповідальністю "АТБ-торгстрой", Товариство з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" порушили вимоги частини 8 статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Під час перевірки здійснювалася фотофіксація.

На підставі акта позапланової перевірки від 22.03.2016 з метою усунення вказаних порушень Товариству з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" виданий припис від 22 березня 2016 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким:

- заборонено з 22 березня 2016 року експлуатацію магазина продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувальною рампою за адресою: м. Київ, Солом'янський район, вул. Борщагівська, 154;

- зобов'язано усунути встановлені правопорушення до 22 квітня 2016 року.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження державної архітектурно-будівельної інспекції та порядок їх реалізації визначаються законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», «;Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Порядком здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 року № 903, Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року № 294.

Згідно з положеннями статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно з положеннями пунктів 12, 13 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з положеннями підпункту 3 пункту 11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

На підставі системного аналізу наведених правових норм колегія суддів дійшла до висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється щодо суб'єктів містобудування, якими, зокрема, є замовники. Після проведення перевірки контролюючий орган, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складає протокол разом з приписом. Один примірник припису надає суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Виконання цього припису покладається на суб'єкта містобудування.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 13 лютого 2018 року по справі № 464/2858/17.

Відповідно до частини першої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Частиною п'ятою зазначеної статті встановлено, що датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Аналогічні положення щодо прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів містяться у Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженому Постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13 квітня 2011 року.

Відповідно до частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлена Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно з положеннями пункту 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення як, зокрема експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію.

Отже, зазначена норма закону передбачає відповідальність за порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності суб'єктів містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або тими, хто виконує функції замовника і підрядника одночасно.

На цій підставі колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що обов'язок введення об'єктів будівництва в експлуатацію, відповідальність за експлуатацію об'єктів, не введених в експлуатацію, можуть стосуватися лише тих суб'єктів, які після закінчення будівництва та початку використання, маючи відповідний обов'язок, не ввели об'єкти містобудування в експлуатацію, за що встановлена визначена відповідальність.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у постановах Верховного Суду України від 04 березня 2014 року по справі № 21-433а13 та Верховного Суду від 13 лютого 2018 року по справі № 826/19576/13-а.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Отже припис слід направляти замовнику будівництва або тим, хто виконує функції замовника і підрядника одночасно. Оскільки позивач не є замовником будівництва, не є тим, хто виконує функції замовника і підрядника одночасно, і як наслідок не є суб'єктом містобудування, а є орендарем, то вказаний припис направлений позивачу неправомірно.

Таким чином, виходячи з викладених доводів, суд апеляційної інстанції погоджується з доводами апеляційної скарги.

Вищезазначене є мотивом для визнання прийнятними аргументів, викладених в апеляційній скарзі, що є підставою для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції.

На думку колегії суддів апеляційної інстанції, виходячи з обставин справи та норм законодавства України, що регулює дані правовідносини, задоволення позовних вимог захищають порушені права, свободи та інтереси позивача.

Доводи апеляційної скарги спростовують правове обґрунтування, покладене в основу рішення суду першої інстанції, тому можуть бути підставою для його скасування.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції ухвалено рішення з невірним застосуванням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, що є підставою для скасування постанови суду першої інстанції.

Керуючись 241-245, 250, 315, 317, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" - задовольнити.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 квітня - скасувати.

Позов задовольнили.

Визнати протиправним та скасувати постанову від 5 квітня 2016 року №80/16/10/26-19/0504/02/2 винесену Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: Л.А. Божко

Суддя: Ю.В. Дурасова

Суддя: О.М. Лукманова