Справа № 826/6128/18
Суддя: Патратій О.В.
Дата ухвалення: 2018-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

27 серпня 2018 року № 826/6128/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Патратій О.В., розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Корнер»

до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ТОВ «Торговий дім «Корнер» звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове-повідомлення рішення від 02.04.2018р. № .

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на порушення відповідачем вимог чинного податкового законодавства України при прийнятті оскаржуваного рішення.

Відповідач проти позову заперечив з огляду правомірне застосування до позивача штрафу за порушення строків реєстрації акцизних накладних.

Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві проведена камеральна перевірка ТОВ «Торговий дім «Корнер», за наслідками якої 12.03.2018 року складено акт №1085/26-15-40-04/38138142 (далі - Акт).

Актом перевірки встановлено порушення вимог п. 231.6 ст. 231 Податкового кодексу України (далі - ПК України), а саме: порушення платником податку граничних термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних (далі - Реєстр). Зокрема:

- по накладній № 295 від 08.07.2017р. кількість днів порушення граничного терміну реєстрації -1 день, сума штрафу 3 253,11 грн.;

- по накладній № 363 від 08.04.2017р. кількість днів порушення граничного терміну реєстрації - 40 днів, сума штрафу 60 505,61 грн.

На підставі зазначеного акту перевірки, відповідно до п. 1202.1 ст. 1202 Кодексу, ГУ ДФС у м. Києві винесено податкове-повідомлення рішення (далі - ППР) від 02.04.2018р. № на загальну суму штрафних санкцій 63 758,72 грн.

Не погоджуючись з такими діями та рішенням відповідача позивач і звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Згідно з пунктом 231.1 статті 231 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - ПК України) платник податку при реалізації пального зобов'язаний скласти в електронній формі акцизну накладну за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД реалізованого пального та зареєструвати в Єдиному реєстрі акцизних накладних з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи.

Пунктом 231.5 ст. 231 ПК України передбачено, що при реалізації пального особа, яка реалізує пальне, зобов'язана в установлені терміни скласти акцизну накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі акцизних накладних, така реєстрація вважається наданням акцизної накладної отримувачу пального. Акцизні накладні, які не надаються отримувачу пального, та акцизні накладні / розрахунки коригування, складені за операціями з реалізації пального суб'єктам господарювання та фізичним особам, які не є платниками акцизного податку, також підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

Відповідно до пункту 231.6 ст. 231 ПК України реєстрація акцизних накладних та/або розрахунків коригування у Єдиному реєстрі акцизних накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання. Підтвердженням особі, що реалізує пальне, про прийняття її акцизної накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру акцизних накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання акцизної накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Як зазначає позивач та підтверджується матеріалами справи, 15.08.2017 року засобами телекомунікаційного зв'язку позивач зареєстрував в Єдиному реєстрі акцизних накладних (далі-ЄРАН) акцизну накладну № 363, в реквізитах якої помилково було вказано дату її складання « 08.04.2017» замість « 04.08.2017».

15.08.207 року о 14:58 на адресу позивача надійшла електронна квитанція про доставлення документу J1203002 (акцизної накладної № 363) до районного рівня о 12:09:10 годин 15.08.2017р. та його реєстрацію за № в автоматизованій системі «Єдине вікно подання електронних документів» ДФС України.

Виявивши помилку при складанні акцизної накладної №363 позивач 15.08.2017р. о 15:50:35 годині зареєстрував в Реєстрі розрахунок №6 коригування акцизної накладної №363 від 08.04.2017р. на зменшення всього обсягу пального. Про що позивачем 16.08.2017р. о 12:20 було отримано електронну квитанцію про доставлення документу J1203102 до районного рівня 15.08.17 о 15:50:35 годин та його реєстрацію за № в автоматизованій системі «Єдине вікно подання електронних документів» ДФС України.

Разом з тим, 15.08.2017р. о 15:51:14 годин позивач зареєстрував в Реєстрі нову акцизну накладну №368 від 04.08.2017р., про що 16.08.2018р. о 12:20 годин отримав електронну квитанцію про доставлення документу J1203002 до районного рівня 15.08.2017р. о 15:51:14 годин та його реєстрацію за № в автоматизованій системі «Єдине вікно подання електронних документів» ДФС України.

Таким чином, протягом одного операційного дня фактично відбулось виправлення технічної помилки дати складання акцизної накладної з «08.04.2017» на «04.08.2017» шляхом коригування помилкової акцизної накладної зменшенням всього обсягу пального та реєстрацією нової акцизної накладної.

Постановою Кабінету Міністрів України №114 від 24 лютого 2016 року, затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру акцизних накладних (далі - Порядок №114), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться в акцизних накладних та розрахунках коригування до акцизних накладних (далі - розрахунок коригування) за операціями з реалізації пального, до Єдиного реєстру акцизних накладних (далі - Реєстр), надання даних, які містяться в Реєстрі.

Пунктом 2 Порядку No 114 встановлено, що для реєстрації в Реєстрі акцизні накладні / розрахунки коригування надсилаються до ДФС в електронній формі відповідно до порядку подання податкових документів в електронному вигляді з дотриманням умови щодо реєстрації електронного цифрового підпису уповноваженої особи у порядку, визначеному законодавством. Акцизні накладні / розрахунки коригування надсилаються протягом операційного дня. Операційний день для реєстрації акцизних накладних / розрахунків коригування у Реєстрі триває щодня з 8 до 19 години.

Згідно з пунктами 6,7,8 Порядку № 114 для реєстрації в Реєстрі платник акцизного податку здійснює шифрування акцизних накладних / розрахунків коригування, на які накладено електронний цифровий підпис, та надсилає їх до ДФС за допомогою засобів телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис" та "Про електронні документи та електронний документообіг". Електронний примірник акцизної накладної / розрахунку коригування зберігається у платника акцизного податку. Акцизні накладні / розрахунки коригування, які надійшли до ДФС, розшифровуються, перевіряються електронні цифрові підписи, визначається відповідність електронного документа встановленому формату (стандарту) та за відсутності причин для їх неприйняття вносяться відомості, що містяться в акцизних накладних / розрахунках коригування, до Реєстру. З метою підтвердження прийняття для реєстрації в Реєстрі акцизної накладної / розрахунку коригування платникові акцизного податку, який здійснює реєстрацію, надсилається квитанція в електронному вигляді, в якій зазначаються реквізити такого документа, відповідність електронного документа вставленому формату (стандарту), результати перевірки електронного цифрового підпису, інформація про платника акцизного податку, який реалізує пальне, дата і час прийняття, реєстраційний номер. Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис, що є аналогом відбитка печатки ДФС, підлягає шифруванню та надсилається протягом операційного дня за допомогою засобів телекомунікаційних систем платникові акцизного податку, який здійснює реєстрацію акцизної накладної / розрахунку коригування. Електронний примірник квитанції зберігається у ДФС.

При цьому, пунктом 9 Порядку № 114 визначено перелік причин неприйняття акцизної накладної/ розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі, а саме: 1) наявність помилок, допущених під час складання акцизної накладної / розрахунку коригування; 2) відсутність у Реєстрі відомостей, що містяться в акцизній накладній, яка коригується; 3) факт реєстрації акцизної накладної / розрахунку коригування з такими самими реквізитами; 4) порушення вимог щодо наявності обсягу пального, обчисленого відповідно до пункту 232.3 статті 232 Податкового кодексу України (після завершення перехідного періоду); 5) порушення вимог, установлених пунктом 231.1 статті 231 Податкового кодексу України. Квитанція про неприйняття акцизної накладної / розрахунку коригування із зазначенням причини, на яку накладається електронний цифровий підпис, що є аналогом відбитка печатки ДФС, надсилається протягом операційного дня платникові акцизного податку за допомогою засобів телекомунікаційних систем.

В свою чергу, Наказом Міністерства фінансів України №218 від 25.02.2016 року затверджено Порядок заповнення акцизних накладних, розрахунку коригування акцизних накладних, заявки на поповнення (коригування) залишку пального (далі - Порядок №218).

Розділом III Порядку № 218 передбачено, що у разі якщо після реалізації пального виникає потреба у виправленні помилок, допущених при складанні акцизної накладної, складеної та зареєстрованої в Реєстрі відповідно до cт. 231 ПК України, показники такої акцизної накладної підлягають коригуванню шляхом складання розрахунку коригування акцизної накладної та реєстрації його в Реєстрі.

Згідно абз.4 п.231.1 cm. 231 ПК України в акцизній накладній, серед іншого, зазначається дата складання такої накладної.

Однак, пунктом 9 розділу III Порядку№ 218 зазначено, що не допускається виправлення даних щодо дати складання акцизної накладної, показники якої коригуються, та її порядкового номера.

Таким чином, платник акцизного податку має право скористуватися аналогією, що визначена приписами п. 10 розділу III Порядку №218, а саме: у разі якщо при реєстрації акцизної накладної платником податку помилково вказано неправильні реквізити (в даному випадку неправильним реквізитом є дата складання акцизної накладної), складається розрахунок коригування акцизної накладної на зменшення всього обсягу пального, що був зазначений в такій акцизній накладній. Після цього платник податку повинен зареєструвати в Реєстрі нову акцизну накладну з правильними реквізитами.

Відповідно до абзаців 6 та 7 пункту 231.6 ст. 231 ПК України якщо надіслані акцизні накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 231.1 цієї статті, протягом операційного дня отримувачу пального / особі, яка реалізує пальне, надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин. Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, такі акцизна накладна / розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

Отже, виявивши помилку при складанні акцизної накладної №363 позивач 15.08.2017р. зареєстрував в Реєстрі розрахунок №6 коригування акцизної накладної №363 від 08.04.2017р. на зменшення всього обсягу пального та зареєстрував в Реєстрі нову акцизну накладну №368 від 04.08.2017р., що не суперечить нормам наведеного вище Порядку.

Таким чином, позивач діяв у спосіб, встановлений законом і виправив технічну помилку, яка сталась під час складання акцизної накладної та в його діях відсутні вина. В зв'язку з цим відсутні правові підстави притягнення до відповідальності за податкові правопорушення та застосування штрафних санкції до позивача.

За таких обставин, податкове повідомлення-рішення № про застосування штрафу за пунктом 120-2.1 статті 120-2 ПК України у сумі 60 505,61 грн., прийняте відповідачем на підставі акту камеральної перевірки №1085/26-15-40-04/38138142 від 12.03.2018р. суперечить нормам чинного законодавства, є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо решти суми штрафу у розмірі 3 253,11 грн., то позивачем не наведено будь-яких підстав та доказів на їх підтвердження стосовно неправомірності рішення у даній частині, у зв'язку з чим суд не знаходить підстав для скасування спірного податкового повідомлення-рішення у даній частині.

У відзиві на позовну заяву відповідачем не були спростовані доводи позивача. Відзив відповідача не містить посилання на відповідні правові норми та докази, які спростовують наведені позивачем обставини та правові підстави позову, з якими відповідач не погоджується. До відзиву не додані докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача. У відзиві ГУ ДФС у м. Києві міститься лише загальне посилання на норми чинного законодавства, у тому числі норми Податкового кодексу України.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У зв'язку з викладеним, суд доходить висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно ч. 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем при поданні позовної заяви сплачено 1 762,00 грн., що підтверджується квитанцією № 75337 від 17.04.2018.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необхідність стягнення з відповідача на користь позивача витрат зі сплати судового збору пропорційно до задоволених вимог. Оскільки задоволено 94,90% позовних вимог то стягненню підлягає сума: (1762,00:100)х94,9%= 1672,14 грн.

Отже, понесені позивачем витрати на сплату судового збору в розмірі 1672,14 грн. підлягають відшкодуванню.

Керуючись статтями 77, 139, 241-246, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове-повідомлення рішення від 02 квітня 2018 року № , прийняте Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві, в частині застосування штрафу в сумі 60 505,61 грн.

3. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Корнер» (03067, м. Київ, вул. Машинобудівна, б. 37, оф. 222, ) судові витрати за сплату судового збору в загальному розмірі 1672,14 грн. (одна тисяча шістьсот сімдесят дві) гривень 14 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка 33/19, ).

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя О.В. Патратій