Справа № 2040/6611/18
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2018-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про відмову у звільненні від сплати судового збору та залишення позовної заяви без руху

20 серпня 2018 р. Справа № 2040/6611/18

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1, АДРЕСА_1) до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області (61057, м. Харків, вул. Римарська, 24), Жовтневого районного суду м. Харкова (м. Харків, вул. Полтавський шлях,45), третіх осіб: Харківський прикордонний загін Державної прикордонної служби України Східного регіонального управління (61045, м. Харків, вул. Клочківська, 228), Головне управління Державної казначейської служби в Харківській області (61166, м. Харків, вул. Бакуліна, 18) про визнання дій неправомірними та скасування висновку, зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати неправомірними дії відповідача, Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області, який відмовив у скасуванні висновку ГУДМС України в Харківській області від 11.08.2017 та відмовився повернути позивачу його вилучений 22.03.2018 паспорт;

- визнати неправомірною відповідь Жовтневого районного суду м. Харкова від 04.07.2017 року № 08-13/701 на запит заступника начальника ГУ ДМС України в Харківській області Чирик О.Ю., від 21.06.2017 № 03/3-14383, яка була надана згідно запитуваних даних за 2001 рік, та у той частині, де було визначено, що справа за заявою ОСОБА_1 у Жовтневому суді не розглядалася;

- скасувати висновок відповідача, Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області від 11.08.2017 року;

- стягнути з Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, моральну (немайнову) шкоду у розмірі 200,000 (двісті тисяч) гривень;

- стягнути з Жовтневого районного суду м. Харкова на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, моральну (немайнову) шкоду у розмірі 100,000 (сто тисяч) гривень;

- стягнути майнову шкоду у розмірі 4327,00 (чотири тисячі двадцять сім) гривень і суму у розмірі 12000,00 (дванадцять тисяч) гривен з Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1;

- зобов'язати третю особу, Державну казначейську службу Харківської області погасити суму шкоди за рахунок державних коштів;

- зобов'язати відповідача, Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області у терміновому порядку видати позивачу паспорт для виїзду за кордон, замість знищеного паспортного документа серії НОМЕР_2 (виданий 13.06.2017 року державним органом № 6301, дійсний до 13.06.2027), який був вилучений 22.03.2018 року.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з наступного.

Згідно з пунктом 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Проте, позивачем в поданій позовній заяві не зазначено наступні дані, а саме: офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти - позивача; офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) - відповідачів та третіх осіб; поштовий індекс - відповідача, Жовтневого районного суду м. Харкова.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Як вбачається зі змісту заявлених позовних вимог, позивач звернуся до суду із вимогами майнового характеру та немайнового характеру .

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, поданого, зокрема, фізичною особою, розмір судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Враховуючи, що Законом України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" встановлено у 2018 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі: з 1 січня 2017 року - 1762,00 гривень.

Однак, позивачем не надано до суду разом з позовом квитанції про сплату судового збору у належному розмірі або документів, що підтверджують його звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України "Про судовий збір", при цьому відповідно до програми "Діловодство спеціалізованого суду" встановлено, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до положень ч. 10 ст. 169 КАС України, заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову..

В позовній заяві позивач вказав, що є звільненим від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір".

З цього приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до положень пункту 13 частини 2 статті 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Таким чином, позивач звільнений від сплати судового збору за вимогу про відшкодування матеріальної шкоди.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Так, частиною 5 статті 21 КАС України передбачено, що вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб'єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб'єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Зміст вказаних положень вказує на те, що вимозі про відшкодування шкоди передує вимога про встановлення порушення прав, свобод та інтересів позивача. За такого правового регулювання вимога про відшкодування шкоди не є об'єктом, за який справляється судовий збір. Водночас, за вимогу, яка їй передує, такий платіж сплачується.

Тобто, положення п. 13 ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на позовні вимоги позивача, а саме: визнати неправомірними дії відповідача, Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області, який відмовив у скасуванні висновку ГУДМС України в Харківській області від 11.08.2017 та відмовився повернути позивачу його вилучений 22.03.2018 паспорт; визнати неправомірною відповідь Жовтневого районного суду м. Харкова від 04.07.2017 року № 08-13/701 на запит заступника начальника ГУ ДМС України в Харківській області Чирик О.Ю., від 21.06.2017 № 03/3-14383, яка була надана згідно запитуваних даних за 2001 рік, та у той частині, де було визначено, що справа за заявою ОСОБА_1 у Жовтневому суді не розглядалася; скасувати висновок відповідача, Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області від 11.08.2017 року; зобов'язати третю особу, Державну казначейську службу Харківської області погасити суму шкоди за рахунок державних коштів; зобов'язати відповідача, Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області у терміновому порядку видати позивачу паспорт для виїзду за кордон, замість знищеного паспортного документа серії НОМЕР_2 (виданий 13.06.2017 року державним органом № 6301, дійсний до 13.06.2027), який був вилучений 22.03.2018 року.

Вказане повністю узгоджується зі змістом постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 21.01.2015 року №2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір".

Окрім того, суд також зазначає, що положеннями ст. 5 Закону України "Про судовий збір" встановлено пільги щодо сплати судового збору.

Проте, доказів того, що позивач відноситься до категорії осіб, які звільнені від сплати судового збору відповідно до ст. 5 Закону України "Про судовий збір", позивачем разом з позовом до суду не надано.

Таким чином, ставка судового збору за подання до суду даного позову становить 3524 гривень. (704,80 Х 5)

Відповідно до положень п. 3 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб'єкта владних повноважень.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 1 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Приписами ч. 1, 2 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Беручи до уваги вищевикладене, позивачу необхідно надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску, з огляду на вимоги позивача щодо "визнати неправомірною відповідь Жовтневого районного суду м. Харкова від 04.07.2017 року № 08-13/701 на запит заступника начальника ГУ ДМС України в Харківській області Чирик О.Ю., від 21.06.2017 № 03/3-14383, яка була надана згідно запитуваних даних за 2001 рік, та у той частині, де було визначено, що справа за заявою ОСОБА_1 у Жовтневому суді не розглядалася" та "скасувати висновок відповідача, Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області від 11.08.2017 року".

Таким чином, адміністративний позов ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1, АДРЕСА_1) до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області (61057, м. Харків, вул. Римарська, 24), Жовтневого районного суду м. Харкова (м. Харків, вул. Полтавський шлях,45), третіх осіб: Харківський прикордонний загін Державної прикордонної служби України Східного регіонального управління (61045, м. Харків, вул. Клочківська, 228), Головне управління Державної казначейської служби в Харківській області (61166, м. Харків, вул. Бакуліна, 18) про визнання дій неправомірними та скасування висновку, зобов'язання вчинити певні дії, поданий з порушенням вимог ст. 160, 161 КАС України.

Згідно ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно:

- надати до суду оригінал платіжного документу про сплату судового збору в розмірі 3524 гривень за наступними реквізитами: розрахунковий рахунок 4012, отримувач коштів УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999628, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа), або документи, що підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до Закону України "Про судовий збір";;

- вказати у позові (уточнена, у поєднанні з положеннями ч. 1 ст. 161 КАС України) наступні дані, а саме: офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти - позивача; офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) - відповідачів та третіх осіб; поштовий індекс - відповідача, Жовтневого районного суду м. Харкова.;

- надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Суд наголошує, що відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно з ч. 2 ст. 293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Керуючись ст. ст. 94, 122, 123, 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1, АДРЕСА_1) до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області (61057, м. Харків, вул. Римарська, 24), Жовтневого районного суду м. Харкова (м. Харків, вул. Полтавський шлях,45), третіх осіб: Харківський прикордонний загін Державної прикордонної служби України Східного регіонального управління (61045, м. Харків, вул. Клочківська, 228), Головне управління Державної казначейської служби в Харківській області (61166, м. Харків, вул. Бакуліна, 18) про визнання дій неправомірними та скасування висновку, зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачеві термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом п'яти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вказані документи безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом п'яти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Повідомити позивачу про необхідність виправити зазначені недоліки адміністративної позовної заяви. Роз'яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю.О. Супрун