Справа № 811/1570/18
Суддя: Т.М. Кармазина
Дата ухвалення: 2018-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2018 року м. Кропивницький Справа № 811/1570/18

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного (письмового) провадження справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю Олександра Плюс 2014 до Державної фіскальної служби України про зобовязання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить зобовязати Державну фіскальну службу України вчинити дії щодо коригування транзакції коштів на суму 529818 грн., шляхом відображення даних коштів на електронному рахунку (№9631) ТОВ "Олександра Плюс 2014" ().

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ТОВ «Інгульське» та СФГ «Кондратенка» були направлені до ДФС України для реєстрації в Єдиному реєстрі ПН наступні податкові накладні: ПН №17 від 03.11.2017 року - постачальник ТОВ Інгульське (податковий номер 90), на суму - 621587,69 грн. (з урахуванням ПДВ 103 597,95 грн.); ПН №22 від 29.11.2017 року - постачальник ТОВ Інгульське (податковий номер 90), на суму - 656 734,27 грн. ( з урахуванням ПДВ 109 455,71 грн.); ПН №24 від 04.12.2017 року - постачальник ТОВ Інгульське (податковий номер 90), на суму - 779 497, 55 грн.(з урахуванням ПДВ 129 916,26 грн.); ПН №29 від 13.11.2017 року - постачальник СФГ Кондратенка (податковий номер 91), на суму - 1 085 878,93 грн. (з урахуванням ПДВ 180 979,82 грн.). Згідно квитанцій за №1 всі вищезазначені податкові накладні були прийняті ДФС, але їх реєстрацію було зупинено на підставі п. 201.16 ст. 201 ПК України. В подальшому комісією ДФС прийнято рішення про реєстрацію зазначених податкових накладних. Також, зазначає, що в період з 29.11.2017 по 29.12.2017 ТОВ "Олександра Плюс 2014" було поповнено електронний рахунок на суму 544000 грн. Однак, згідно витягу по реквізитам електронного рахунку та інформації щодо залишку коштів на такому рахунку товариством було виявлено відсутність коштів. Крім того, вказує, що з електронного рахунку позивача 26.12.2017, 27.12.2017, 26.01.2018 та 27.02.2018 були проведені транзакції ДКСУ по списанню коштів на загальну суму 529818 грн. Дані транзакції позивач вважає такими, що проведені без належних правових підстав, в порушенням норм Податкового кодексу України.

Представником відповідача надано до суду відзив на позовну заяву (а.с.48), в якому він заперечив проти задоволення позову зазначивши, що ТОВ Інгульське (39299339) було зупинено реєстрацію податкових накладних: №17 від 03.11.2017року, №22 від 29.11.2017 року, №24 від 04.12.2017 року та СФГ Кондратенка (22216870) - податкову накладну №29 від 13.11.2017 року відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПКУ по причині відповідності критеріям оцінки ступеня ризиків, визначеним пунктом 6 Критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації ПН/РК в СРГПН, затверджених наказом МФУ від 13.06.2017 №567 та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН відповідно до пункту в п.п. 201.16.1 п. 201.16 ст. 201 ПКУ, вичерпний перелік яких встановлено наказом МФУ від 13.06.2017 № 567 та/або Таблицю даних платника податків, яка передбачена пунктом 4 цього наказу. При цьому зазначає, що станом на 14.06.2018 дані податкові накладні зареєстровані у Єдиному реєстрі податкових накладних. ТОВ «Олександра Плюс 2014» перераховано з електронного рахунку та відображено сплату в інтегрованій картці платника ПДВ згідно платіжних доручень у 2017-2018 роках у сумі 529818 грн.

Ухвалою судді від 29.05.2018 року відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи здійснити у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи (а.с.1).

Представники сторін в судове засідання не зявилися, подавши клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження (а.с.48, 70).

З урахуванням приписів ч.3 ст.194 КАС України, суд вирішив здійснювати подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, пояснення, викладені у заявах по суті справи, зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з таких підстав.

ТОВ Олександра Плюс 2014 з 11.07.2014 року зареєстроване як юридична особа та перебуває на обліку платників податків в ГУ ДФС у Кіровоградській області, є платником податку на додану вартість. (а.с.8-10)

Так, судом встановлено ТОВ «Інгульське» та СФГ «Кондратенка» були виписані та направлені до ДФС України для реєстрації в Єдиному реєстрі ПН податкові накладні (а.с.11, 14, 18, 22:

№17 від 03.11.2017 року - постачальник ТОВ Інгульське (податковий номер 90) на суму - 621587,69 грн., ПДВ 103597,95грн.;

№22 від 29.11.2017 року - постачальник ТОВ Інгульське (податковий номер 90), на суму - 656734,27 грн., ПДВ 109455,71 грн.;

№24 від 04.12.2017 року - постачальник ТОВ Інгульське (податковий номер 90), на суму - 779497, 55 грн., ПДВ 129916,26 грн.;

№29 від 13.11.2017 року - постачальник СФГ Кондратенка (податковий номер 91), на суму - 1085878,93 грн., ПДВ 180979,82 грн.

Згідно квитанцій за номерами №1 всі вищезазначені податкові накладні були прийняті ДФС, але їх реєстрацію було зупинено на підставі п. 201.16 ст. 201 ПК України (а.с.12, 15, 19, 23).

В подальшому комісією ДФС прийнято рішення про реєстрацію зазначених податкових накладних, про що свідчать квитанції №2 (а.с.13, 16, 20, 25).

Встановлено, що період з 29 листопада 2017 року по 29 грудня 2017 року згідно платіжних доручень: №578 від 29.11.2017 року на суму 245000 грн., №619 від 15.12.2017 року на суму 21900 грн., №617 від 15.12.2017 року на суму 16100 грн., №639 від 21.12.2017 року на суму 35000, №652 від 29.12.2017 року на суму 226000 грн., ТОВ ОСОБА_1 2014 року було поповнено електронний рахунок на суму 544 000 грн. (а.с.26-30, 71)

19.05.2018 ТОВ Олександра Плюс 2014 подано податкову декларацію з податку на додану вартість за квітень 2018 року, де задекларовано відємне значення різниці між сумою податкового зобовязання та сумою податкового кредиту поточного звітного податкового періоду у розмірі 540878 грн. (а.с.31-32) Зауважень щодо зазначених у декларації відомостей від ДФС України не надходило.

Згідно витягу по реквізитам електронного рахунку та інформації щодо залишку коштів на такому рахунку було виявлено відсутність коштів (а.с.35).

Відповідно до інформації наявної в електронному кабінеті ТОВ Олександра Плюс 2014 з електронного рахунку 26.12.2017 року, 27.12.2017 року, 26.01.2018 року та 27.02.2018 року були проведені транзакції ДКСУ по списанню коштів на загальну суму 529818,00 грн. (а.с.21)

Позивач не погоджуючись з такими діями відповідача звернувся до суду з даним позовом.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до пп.14.1.179, 14.1.181 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України податкове зобов'язання для цілей розділу V цього Кодексу - загальна сума податку на додану вартість, одержана (нарахована) платником податку в звітному (податковому) періоді; податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов'язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Згідно статті 198 Податкового кодексу України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій, зокрема з придбання або виготовлення товарів та послуг.

Датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Для операцій із ввезення на митну територію України товарів датою віднесення сум податку до податкового кредиту є дата сплати податку за податковими зобов'язаннями згідно з пунктом 187.8 статті 187 цього Кодексу, а для операцій з постачання послуг нерезидентом на митній території України - дата складення платником податкової накладної за такими операціями, за умови реєстрації такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв'язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними / розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Статтею 201 Податкового кодексу України визначено правила щодо форми та порядку заповнення податкових накладних; підстави, порядок та умови його подання; права та обовязки учасників податкових відносин, повязані із складанням, наданням та реєстрацією податкових накладних; наслідки недотримання обовязкових вимог щодо форми, змісту та інших дій щодо складання, надання та реєстрації податкових накладних.

Відповідно до п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (п.201.7 ст.201 Податкового кодексу України).

201.8. Право на нарахування податку та складання податкових накладних надається виключно особам, зареєстрованим як платники податку в порядку, передбаченому статтею 183 цього Кодексу.

201.10 При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна / розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законодавства щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов'язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо сума, визначена відповідно до пункту 200 1.3 статті 200 1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов'язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

При цьому, суд зазначає, що факт зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН не спростовує ані факту здійснення платником податків господарської операції, ані факту наявності дати виникнення саме першої події (постачання товарів/послуг, або отримання коштів), що підтверджується первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна/розрахунок коригування.

Відповідно до пункту 19 Постанови Кабінету Міністрів України Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних №1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246), податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Статтею 200-1 Податкового кодексу України визначено електронне адміністрування податку на додану вартість.

Система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200 1.3 статті 200 1 цього Кодексу.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України (п.200-1.1 ст.200-1 Податкового кодексу України).

Відповідно до п.200-1.2 ст.200-1 Податкового кодексу України платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Розрахунки з бюджетом у системі електронного адміністрування податку на додану вартість здійснюються з цих рахунків, крім випадку, передбаченого абзацом другим пункту 87.1 статті 87 цього Кодексу.

Згідно п.200-1.4 ст.200-1 Податкового кодексу України на рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника зараховуються кошти:

а) з поточного рахунку такого платника в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, що обчислюється відповідно до пункту 200 1.3 статті 200 1 цього Кодексу;

б) з поточного рахунку такого платника в сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань з цього податку;

в) з рахунків платників, відкритих у відповідних органах казначейства для проведення розрахунків з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв'язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування, а рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону України про Державний бюджет України;

г) з бюджету в сумах надміру сплачених грошових зобов'язань з податку на додану вартість, повернутих платнику податків у порядку, встановленому пунктом 43.4 1 статті 43 цього Кодексу.

У відповідності до п.200-1.5 ст.200-1 Податкового кодексу України з рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника перераховуються кошти до державного бюджету в сумі податкових зобов'язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті за наслідками звітного податкового періоду, та на поточний рахунок платника податку за його заявою, яка подається до контролюючого органу у складі податкової звітності з податку на додану вартість, у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов'язань та суми податкового боргу з податку. При цьому перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі відсутності перевищення суми податку, зазначеної у складених податкових накладних, складених у звітному періоді та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних, над сумою податкових зобов'язань з податку за операціями з постачання товарів/послуг, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість у цьому звітному періоді.

На запит платника податку йому шляхом надсилання електронного повідомлення надається інформація про рух коштів на його рахунках у системі електронного адміністрування податку.

Згідно п.200-1.7 ст.200-1 Податкового кодексу України кошти, зараховані на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, є коштами, які використовуються виключно у цілях, визначених пунктом 200-1.5 статті 200-1 цього Кодексу та погашення податкового боргу з податку на додану вартість.

Постановою Кабінету Міністрів від 16.10.2014 №569 «Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість» затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість, який визначає механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - податок), особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (далі - розрахунки коригування) у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що податкові накладні №17 від 03.11.2017 року, №22 від 29.11.2017 року, №24 від 04.12.2017 року, №29 від 13.11.2017 року були подані на реєстрацію у визначеному законом порядку, зупинення їх реєстрації не було повязано з фактичним порушенням юридичними особами вимог Податкового кодексу України, а також те що реєстрація накладних була проведена, внесення коштів, отриманих від господарських операцій зазначених у накладних до податкового кредиту ТОВ «Олександра Плюс 2014» є правомірним. Таким чином, суд дійшов висновку, що неправомірно відповідачем були перераховані кошти з електронного рахунку № 9631 ТОВ Олександра Плюс 2014, у сумі 529818,00 грн..

При цьому, суд зазначає, що відповідачем не доведено та не надано будь-яких доказів, у звязку з чим та на підставі яких норм чинного законодавства України, були перераховані кошти позивача з електронного рахунку в системі ПДВ.

З урахуванням викладеного, законодавством не передбачено іншого ефективного способу захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінного від зобовязання ДФС здійснити коригування транзакції коштів на суму 529818,00 грн., шляхом відображення даних коштів на електронному рахунку ТОВ Олександра Плюс 2014 №9631.

На підставі ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому, в силу ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем по справі, як суб'єктом владних повноважень, не виконано покладеного на нього обов'язку щодо доказування правомірності своїх дій.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем надано суду платіжне доручення № 861 від 24.05.2018 року, згідно якого позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1762,00 грн. (а.с.2).

На підставі викладеного, здійснені позивачем документально підтверджені судові витрати на оплату судового збору у сумі 5250,00 грн. (а.с.1а) підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 77-78, 90, 132, 139, 243-246, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю Олександра Плюс 2014 (28400, Кіровоградська область, Компаніївський район, смт. Компаніївка, вул. Леніна, 196, ) до Державної фіскальної служби України (04053, м. Київ-53, Львівська площа 8, ) про зобовязання вчинити певні дії задовольнити.

Зобовязати Державну фіскальну службу України () здійснити коригування транзакції коштів на суму 529818,00 грн., шляхом відображення даних коштів на електронному рахунку ТОВ Олександра Плюс 2014 () №9631.

Стягнути на користь ТОВ Олександра Плюс 2014 () здійснені ним судові витрати на оплату судового збору в сумі 1762 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Відповідно до пп.15.5 п.15 Розділу VII Перехідні положення КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду ОСОБА_2