Справа № 362/2660/18
Суддя: Корнієнко С. В.
Дата ухвалення: 2018-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа362/2660/18
Провадження 2-а/362/107/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" липня 2018 р. Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Корнієнко С.В., при секретарі Дрозденко К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Василькові Київської області справу за адміністративним позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до виконуючого обовязки начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Васильківської міської ради Київської області ОСОБА_3 про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в:

Позивачі звернулися до суду з зазначеним адміністративним позовом, в якому просиливизнати протиправною та скасувати постанову №44/10.03-03 від 14.05.18 року по справі про адміністративне правопорушення, за якою на них та ОСОБА_4 накладено адміністративне стягнення за п.6 ст.96 КУпАП в розмірі 17000 грн.

В судовому засіданні позивачі та їх представник позов підтримали, просили його задовольнити. Наполягали на тому, що ні яких будівельних робіт з переобладнання на поверсі вони не робили, а лише використали його частину за раніше виконаними роботами сусіда для влаштування підсобного приміщення, яке, жодним чином, не перешкоджає доступу до інженерних мереж або сміттєпроводу, через їх відсутність. Крім того, зазначили, що вказана перевірка була здійснена за скаргою сусідів через використання саме ними зазначеного підсобного приміщення.

Відповідач позовних вимог не визнала, просила відмовити в задоволені позову в повному обсязі. Не заперечувала проти того, що перевірка була здійснення за скаргою незадоволених сусідів, які були позбавлені використовувати частину поверху як підсобне приміщення.

Суд, розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін та дослідивши письмові докази, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Згідно з положеннями ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до положень ч.ч.1 і 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Положеннями п.4 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі-Порядок).

Відповідно до положень п.п.5 і 7 цього Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 4 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року N9244, підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою інспекції за результатами перевірки.

Згідно з пунктом 6 зазначеного Порядку питання про накладення штрафу розглядається в 15-денний строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників суб'єкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб. Питання про накладення штрафу розглядається в 15-денний строк з дня одержання протоколу про правопорушення.

За положеннями п.12 Порядку, крім іншого, зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995р. №244. цей порядок визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріалами подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складання (пункт 15 Порядку №244).

У відповідності до вимог п.16 Порядку №244, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно- будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Пунктом 17 Порядку №244 визначено, що справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Пунктом 22 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. №244 встановлено, що за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно- будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу. Згідно п.23 вказаного порядку у постанові про накладення штрафу та постанові про закриття справи зазначаються: посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка винесла постанову. Постанова підписується уповноваженою посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка розглянула справу, та скріплюється печаткою.

Судом встановлено, що 04.04.2018 року позивачі були належним чином повідомлені про проведення заходу контролю, що підтверджується відповідним записом в журналі поштових відправлень відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю за 2018-2019 роки Васильківської міської ради про проведення позапланової перевірки у період з 18.04. по 02.05.2018 року.

04 квітня 2018 року відповідачем було виписане направлення для проведення позапланового заходу № 25/10.03-05, згідно додатку 9 до наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 240 від 15.05.2012 року та наказ № 25/10.03-06 від 04.04.2018 року про призначення відповідальної особи для проведення позапланової перевірки.

За результатами проведеної перевірки головним спеціалістом відділу ОСОБА_5 було складено акт № 39/10.03-02 від 02.05.2018 року за участю Начальника управління житлово- комунального господарства, будівництва та благоустрою Васильківська міської ради ОСОБА_6

Складено припис про усунення порушень № 9 40/10.03-04 від 02.05.2018 року та протокол про адміністративне правопорушення № 41/10.03-01від 02.05.2018 року.

Постановою відповідача № 44/10.03-03 по справі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_4, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст. 96 КУпАП України, та накладено штраф у розмірі 17000 грн., оскільки на момент проведення перевірки інспектором було виявлено самовільне перепланування (переобладнання) без отримання документів дозвільного характеру приміщення загального призначення відведеного під сміттєпровід на 6-му поверсі 2-го підїзду буд. 52 по вул. Декабристів, м. Васильків (клас наслідків СС2).

Було встановлено, що перепланування приміщення було проведено власниками квартири під № 63 буд. № 52 про що свідчать речі власників складених у даному приміщенні відкритого одним із власників.

Під час перевірки субєктом не надано документів, що підтверджують забезпечення здійснення експертизи проектної документації, під час перевірки не надано документів, що підтверджують забезпечення здійснення авторського нагляду під час будівництва обєкта архітектури, під час перевірки не надано документів, що підтверджують забезпечення здійснення технічного нагляду під час будівництва обєкта архітектури.

Диспозиція ч.6 ст.96 КУпАП передбачає виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів I категорії складності, тягне за собою накладення штрафу від трьохсот п'ятдесяти до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до положень ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Як вбачається з положень ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з положеннями ст.251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст.278 КУпАП, орган (посадова особа), при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання, зокрема, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Як вбачається з положень ст.268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне порушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В судовому засіданні встановлено, що постанова про адміністративне правопорушення одночасно складено на трьох осіб, а не стосовно кожного правопорушника окремо, крім того, позивач ОСОБА_2 взагалі не знала, що відносно неї органом місцевого самоврядування розглядається справа про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, : обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

Згідно ч.1, ч.2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Положеннями ст.7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно з положеннями п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, з урахуванням зібраних у справі доказів, суд виходить з того, що спірна постанова винесена, одночасно, стосовно трьох правопорушників, тобто, без розмежування їх адміністративної відповідальності, та при відсутності доведеності правомірності відповідачем прийнятого ним рішення, а саме, щодо вчинення позивачами дій, спрямованих саме на перепланування поверху житлового будинку, натомість наявні в матеріалах справи докази підтверджують позовні вимоги заявників, у звязку з чим, позов підлягає до задоволення.

Відповідно до положень ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань з суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи положення вказаних норм, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави суму судового збору у розмірі 704, 80 грн.

Керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», ЗУ «Про відповідальність за правопорушення сфері містобудівної діяльності», ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності та вдосконалення державного регулювання у сфері містобудівної діяльності» Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 , ст.ст.96, 245, 247, 280,293 КУпАП, ст.ст.77, 90, 122, 139, 242-246, 263 КАС України, суд, -

в и р і ш и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 задовольнити.

Постанову № 44/10.03-03 від 14.05.18 року по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1, ОСОБА_4 та ОСОБА_2 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого п.6 ст.96 КУпАП, скасувати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги або закінченню апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Апеляційного адміністративного суду Київської області.

Суддя С.В.Корнієнко