Справа № 308/4667/17
Суддя: Сапіга Віталій Петрович
Дата ухвалення: 2018-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

15 серпня 2018 рокуЛьвів№ 876/5069/18

Львівський апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -ОСОБА_1
суддів -ОСОБА_2
ОСОБА_3

перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14 травня 2018 року у справі № 308/4667/17 за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Головного управління юстиції в Закарпатській області, Старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби ОСОБА_5, начальника Відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби ОСОБА_6 Миколайоча про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді-доповідача Львівського апеляційного адміністративного суду від 05 липня 2018 року вказану вище апеляційну скаргу залишено без руху у зв'язку з пропуском скаржником строку на апеляційне оскарження та надано десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для звернення до суду із заявою про поновлення строку .

Згідно з повідомленням про вручення поштового відправлення із штриховим ідентифікатором № 323 вручено скаржнику 16 липня 2018 року.

На виконання вимог вказаної ухвали у встановлений судом строк, скаржником подано до суду заяву про поновлення строку апеляційного оскарження, яка обґрунтована тим, що апеляційну скаргу подано поза межами строку апеляційного оскарження, так як вважав, що відповідно до ст. 295 КАС України строк апеляційного оскарження не пропустив. Також просить врахувати його вік та стан здоров'я.

Відповідно до положень частини третьої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі (пункт 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України).

Перевіривши доводи позивача щодо поважності причин поновлення строку апеляційного оскарження, наведені в заяві, суд вважає, що заява про поновлення строку на апеляційне оскарження не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Колегія суддів зазначає, що законодавець визначив, що процесуальний строк може бути поновлений лише за умови його пропуску з поважних причин. Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об'єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Колегія суддів, дослідивши заяву ОСОБА_4 про поновлення строку апеляційного оскарження, вважає вказані в ній обставини, зокрема в тому, що пропуск строку на апеляційне оскарження відбувся за необізнаністю про те, що такий у вказаній справі на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області необхідно було рахувати за спеціальною нормою, передбаченою статтею 287 КАС України, необґрунтованими оскільки за правовою основою презумпції знання законодавства - обов'язок кожного неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Цей обов'язок закріплений в частині 1 статті 68 Конституції України. Обов'язок додержання законів передбачає і обов'язок їх знання. Тому закони повинен знати кожний. З цього положення і випливає загальновідома формула: незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності, яка і міститься в частині 2 статті 68 Конституції України.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що заявник будь-яких доказів про свій стан здоров'я суду не надав.

З врахування того, що особою, яка подала апеляційну скаргу, у встановлений суддею-доповідачем строк подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження з наведеним вище обґрунтуванням, суд вважає, що вказані підстави пропуску строку на апеляційне оскарження є неповажними, а тому у відкритті апеляційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтями 298, 299, 325 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14 травня 2018 року у справі № 308/4667/17 за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Головного управління юстиції в Закарпатській області, Старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби ОСОБА_5, начальника Відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби ОСОБА_6 Миколайоча про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач ОСОБА_1
судді ОСОБА_2
ОСОБА_3