Справа № 826/12989/18
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2018-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

21 серпня 2018 року м. Київ № 826/12989/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
додоДержавного реєстратора Комунального підприємства «Благоустрій Шевченківського району» Соколовяського Дмитра Вікторовича
про визнання протиправними та скасування реєстраційних дій,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (02068, АДРЕСА_1) звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державного реєстратора Комунального підприємства «Благоустрій Шевченківського району» Соколовяського Дмитра Вікторовича (04111, м. Київ, вул. Данила Щербаківського, 47В), в якому просить суд:

визнати протиправною та скасувати реєстраційну дію щодо ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття», а саме: державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи; зміна складу або інформації засновників; 9000062, яка вчинена 15.06.2018 державним реєстратором Комунального підприємства «Благоустрій Шевченківського району» Соколовяським Дмитром Вікторовичем;

визнати протиправною та скасувати реєстраційну дію щодо ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття», а саме: внесення змін до відомостей про юридичну особу; зміна додаткової інформації, зміна керівника юридичної особи, 0000062, яка вчинена 15.06.2018 державним реєстратором Комунального підприємства «Благоустрій Шевченківського району» Соколовяським Дмитром Вікторовичем.

В обґрунтування позовних вимог заявник зазначає, що 03.04.2018 у приміщенні за адресою: м. Київ, вул. Братська, 6 відбулися загальні збори учасників ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття», до порядку денного якого були включені наступні питання:

1) Про обрання голови і секретаря загальних зборів ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття»;

2) Про розгляд заяви ОСОБА_3, від 13.09.2014 про прийняття її до складу учасників ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття», як спадкоємця померлого учасника;

3) Вирішення питання про виплату частки в майні, що належить спадкоємцю померлого учасника ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття» ОСОБА_3;

4) Вирішення питання про збільшення чи зменшення статутного капіталу ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття»;

5) Про розгляд заяви ОСОБА_1 від 01.08.2017, про викуп частки учасника ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття» ОСОБА_1 іншими учасниками Товариства;

6) Заслуховування звіту директора ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття»;

7) Про затвердження нової редакції статуту ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття»;

8) Про обрання керівника ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття»;

9) Про затвердження та скасування внутрішніх актів ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття»;

10) Про визначення уповноваженої особи для підписання статуту ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття»;

11) Про визначення уповноваженої особи для здійснення державної реєстрації нової редакції статуту ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття».

У позовній заяві заявник наголошує, що рішення прийнятті з усіх питань порядку денного.

Остання також вказала, що на підставі прийнятих рішень учасниками загальних зборів Товариства, державним реєстратором Комунального підприємства «Благоустрій Шевченківського району» Соколовяським Дмитром Вікторовичем здійснено реєстраційні дії та внесенні записи до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Разом з тим, заявник наголошує, що оскаржувані реєстраційні дії є протиправними та незаконними, оскільки ухвалою Господарського районного суду м. Києва від 19.12.2016 було:

заборонено здійснювати дії щодо внесення змін до статуту ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття» в частині розміру статутного капіталу та розміру внеску учасників до статутного фонду ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття»;

заборонено здійснювати державну реєстрацію змін до установчих документів ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття»;

заборонено суб'єктам державної реєстрації, у тому числі особам, які перебувають у трудових відносинах із суб'єктом державної реєстрації, нотаріусам, акредитованим особам здійснювати дії щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у тому числі змін до установчих документів ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття» у частині розміру внеску учасників до статутного фонду товариства та розміру статутного капіталу товариства.

При цьому, заявник наголошує на тому, що є учасником загальних зборів ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття» та вказує на те, що єдині загальні збори Товариства відбулись 03.04.2018.

Тобто, заявник повторно наголошує, що оскаржувані реєстраційні записи здійснено виключно на підставі протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття», які відбулись 03.04.2018.

Разом з тим, ОСОБА_1 у позовній заяві вказала, що вважаючи рішення загальних зборів учасників ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття» від 03.04.2018 незаконним та таким, що порушує права та охоронювані законом інтереси учасників господарського товариства, вона звернулася до Господарського суду м. Києва з позовом про скасування рішення загальних зборів ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття» від 03.04.2018.

Таким чином, остання вказує на те, що дії Державного реєстратора Комунального підприємства «Благоустрій Шевченківського району» Соколовяського Дмитра Вікторовича щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є протиправними та підлягають скасуванню з підстав незаконності рішення загальних зборів учасників господарського товариства.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Разом з тим, згідно з п. 6 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Так, завданням адміністративного судочинства, згідно ч. 1 ст. 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Публічно-правовий спір має особливий суб'єктний склад. Участь суб'єкта владних повноважень є обов'язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак сама по собі участь у спорі суб'єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Необхідно з'ясовувати, у зв'язку з чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду.

Згідно з п.п. 1 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи.

При цьому, п. 7 ст. 4 КАС України передбачено, що суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

За приписами п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб'єкт владних повноважень» позначає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.

Більш того, відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

За загальною практикою Європейського суду з прав людини словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з «…» питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів «…». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, вирішує спір, що підлягає розгляду судом іншої юрисдикції.

Отже, за змістом вказаних статей справою адміністративної юрисдикції може бути переданий на вирішення адміністративного суду спір, який виник між двома або більше визначеними суб'єктами стосовно їхніх прав та обов'язків у конкретних правовідносинах, у яких хоча б одним суб'єктом виступає законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб'єктів, водночас на цих суб'єктів покладено обов'язок виконувати вимоги та приписи. При цьому необхідною ознакою суб'єкта владних повноважень є здійснення ним управлінських функцій саме у тих правовідносинах, у яких виник спір.

Більш того, обов'язковою ознакою публічно-правового спору, що підлягає розгляду судом в порядку адміністративного судочинства, є підпорядкованість одного учасника публічно-правових відносин іншому - суб'єкту владних повноважень та участь у публічно-правовому спорі з однієї сторони суб'єкта, наділеного владними повноваженнями, який здійснює владні управлінські функції, при цьому ці функції та повноваження повинні здійснюватися цим суб'єктом саме у тих правовідносинах, у яких виник спір.

Таким чином, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у спорах фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

При цьому, суд вважає за необхідне наголосити, що єдиною та необхідною правовою підставою для віднесення спору до публічно-правового є одночасна сукупність наступних умов: 1) однією зі сторін є суб'єкт владних повноважень, тобто орган державної влади або орган місцевого самоврядування чи установа, якій державою делеговано виконання відповідних владно-розпорядчих функцій; 2) спірні правовідносини виникли у зв'язку зі здійсненням ним владно-управлінських функцій; 3) перебування сторін спору у відносинах влади-підпорядкування.

В той же час, ст. 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв'язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов'язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Статтею 167 Господарського кодексу України визначено, що корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Відповідно до ст. 116 ЦК України учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом: 1) брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом; 2) брати участь у розподілі прибутку товариства і одержувати його частину (дивіденди); 3) вийти у встановленому порядку з товариства; 4) здійснити відчуження часток у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, що засвідчують участь у товаристві, у порядку, встановленому законом; 5) одержувати інформацію про діяльність товариства у порядку, встановленому установчим документом. Учасники господарського товариства можуть також мати інші права, встановлені установчим документом товариства та законом.

Так, аналізуючи матеріали позовної заяви та додані до нього документи, суд зазначає, що 03.04.2018 учасниками загальних зборів ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття» було прийнято низку питань, які оформлені протоколом.

15.06.2018 на підставі протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття» державним реєстратором Комунального підприємства «Благоустрій Шевченківського району» Соколовяським Дмитром Вікторовичем в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань проведено реєстраційні дії № 9000062 щодо державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи; зміна складу або інформації засновників та № 0000062 щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу; зміна додаткової інформації, зміна керівника юридичної особи.

В той же час, як наголошує ОСОБА_1 у позовній заяві вказані реєстраційні дії здійснено виключно на підставі протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття» від 03.04.2018.

При цьому, судом встановлено, що ухвалою Господарського суду м. Києва від 21.06.2018 прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі № 910/7633/18 позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття» про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття», оформленого протоколом від 03.04.2018.

Аналізуючи предмет та підстави позову, в контексті викладених норм, суд зазначає, що ОСОБА_1 оскаржує до адміністративного суду дії суб'єкта владних повноважень - державного реєстратора, пов'язані з реєстрацією змін до установчих документів ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття», внесенням відомостей щодо зміни додаткової інформації, зміни керівника юридичної особи, зміна складу або інформації засновників, здійснених на підставі протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Республіканський будинок моделей взуття», який позивач вважає незаконним.

Тобто звернення ОСОБА_1 до суду із цим позовом покликане необхідністю захисту її прав не у сфері публічно-правових відносин, а її корпоративних та майнових прав, що виключає розгляд цієї справи в порядку адміністративного судочинства.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої плати Верховного суду від 05.06.2018 у справі № 805/4506/16-а (провадження № 11-479апп18).

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, аналізуючи у взаємозв'язку з наведеним суд констатує, що заявлений спір не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства та підлягає розгляду господарськими судами у порядку, визначеному нормами Господарського процесуального кодексу України для розгляду корпоративних спорів.

При цьому, суд звертає увагу, що відповідно до п. 13 ч.1 ст. 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, зокрема: вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, визнання недійсними актів, що порушують права на майно (майнові права), якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав чи спору, що виник з корпоративних відносин, якщо цей спір підлягає розгляду в господарському суді і переданий на його розгляд разом з такими вимогами.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Керуючись статтями 160-162, 170, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

У відкритті провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 (02068, АДРЕСА_1) до Державного реєстратора Комунального підприємства «Благоустрій Шевченківського району» Соколовяського Дмитра Вікторовича (04111, м. Київ, вул. Данила Щербаківського, 47В) про визнання протиправними та скасування реєстраційних дій - відмовити.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі в частині позовних вимог невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Відповідно до положень ст. 170 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвалу про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі може бути оскаржено в порядку, визначеному ст.ст. 292-297 КАС України з урахуванням п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України в редакції Закону № 2147-VIII.

Суддя О.А. Кармазін