Справа № 826/9334/18
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2018-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

20 серпня 2018 року № 826/9334/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Аблова Є.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерго-сервісна компанія «ЕСКО-ПІВНІЧ» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Енерго-сервісна компанія «ЕСКО-ПІВНІЧ» (далі ТОВ «ЕСКО-ПІВНІЧ», позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва із адміністративним позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України (далі ОВП ДФС України, відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 04.04.2018 року № , винесене за наслідками камеральної перевірки, оформленої актом № 423/23-10-41-07/30732144 від 16.03.2018 року.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначає, що внаслідок розміщення недостовірної інформації на офіційному сайті Державної фіскальної служби України у Реєстрі платників податку на додану вартість, реєстрація податкової декларації №5391 від 27.12.2017р. була здійснена із зазначенням контрагента позивача - Національного банку України як неплатника ПДВ, що призвело у подальшому до перереєстрації цієї податкової накладної у більш пізній строк, який передбачений нормами Податкового кодексу України.

Таким чином, порушення позивачем терміну реєстрації нової податкової накладної №5591 сталося не з вини ТОВ «ЕСКО-ПІВНІЧ», а отже останній не може нести відповідальність за вказане порушення. У зв'язку із чим податкове повідомлення-рішення від 04.04.2018р. № прийняте через порушення терміну реєстрації податкової накладної №5391, є незаконним та підлягає скасуванню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.06.2018 р. відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Дослідивши всі документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав.

ТОВ «ЕСКО-ПІВНІЧ» () зареєстровано як юридична особа та перебуває на обліку в Офісі великих платників податків ДФС.

Судом встановлено, що 16.03.2018р. відповідно до п.75.1 ст.75, ст.76 Податкового кодексу України, Офісом великих платників податків ДФС проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкової накладної, виписаної 27.12.2017р. за №5591 в Єдиному реєстрі податкових накладних складених ТОВ «ЕСКО-ПІВНІЧ», за результатами якої складено акт від 16.03.2018р. №423/28-10-41-07/30732144.

На підставі акта від 16.03.2018р. прийнято податкове повідомлення-рішення від 04.04.2018р. №, яким ТОВ «ЕСКО-ПІВНІЧ» нарахована сума штрафу за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних у розмірі 381 620,16грн. (20% від суми ПДВ за податковою накладною, термін реєстрації якої порушено від 16 до 60 календарних днів).

Вважаючи вказане рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з позовом до суду.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п. 21.1 ст. 21 Податкового кодексу України посадові особи контролюючих органів зобов'язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами та забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій.

На дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін (п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України).

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов'язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); ґ) виключено; д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; и) виключено; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду, ї) виключено.

Пункт 12 Правил заповнення податкової накладної, затвердженими Наказом Міністерства фінансів України №1307 від 31.12.2015р., зареєстровані у Міністерстві юстиції України за №137/28267 від 26.01.2016р. встановлює, що у разі постачання товарів/послуг отримувачу (покупцю), який не зареєстрований як платник податку, та у разі складання податкової накладної за щоденним підсумком операцій у графі «Отримувач (покупець)» зазначається «Неплатник», а у рядку «Індивідуальний податковий номер отримувача (покупця)» проставляється умовний ІПН « 00».

Пунктом 16 Правил визначено, що таблична частина податкової накладної складається з двох розділів: А і Б. До розділу Б податкової накладної вносяться дані у розрізі номенклатури постачання товарів/послуг, до розділу А податкової накладної (рядки I-X) вносяться узагальнюючі дані за операціями, на які складається така податкова накладна.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2016 р. №569 затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість (далі Порядок), що визначає механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - податок), особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (далі - розрахунки коригування) у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків.

Пункт 15 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість встановлює, що якщо після постачання/надання товарів/послуг змінюється сума компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у разі повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або під час повернення постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов'язань і податкового кредиту постачальника та отримувача товарів/послуг підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування, зареєстрованого в Реєстрі.

Згідно абз. 10 п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Відповідно абз. 11-17 п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов'язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Виходячи із норм ст. 201.10 Податкового кодексу України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем виписано податкову накладну №5391 від 27.12.2017 р. на суму 11 448 604,80грн. (ПДВ - 1 908 100,80грн.), підприємство - покупець: неплатник.

Зазначена податкова накладна виписана позивачем на контрагента - Національний банк України згідно із отриманими даними у Реєстрі платників ПДВ, розміщеного на офіційному сайті ДФС України (Електронний кабінет платника податку), де зазначено, що Національний банк України не являється платником ПДВ, реєстрація анульована 23.09.2004р. з причини - інші випадки, передбачені законодавством.

Про реєстрацію податкової накладної позивачем із системи електронного адміністрування ПДВ отримано квитанцію №1, реєстраційний номер документу: , 15.01.2018р. в 15:34:16. Тобто, реєстрація податкової накладної №5391 від 27.12.2017р. позивачем здійснена в строки, визначені чинним податковим законодавством, а саме 15.01.2018р., та її було прийнято контролюючим органом.

Після закінчення терміну реєстрації податкових накладних, створених у другій половині грудня 2017 року, позивачем була отримана інформація, що Національний банк України являється платником ПДВ. ІПН 51, який в Реєстрі платників ПДВ (на офіційному сайті ДФС України) значиться як скасований, є діючим.

Судом встановлено, що позивачем були вчинені заходи для вірного відображення Національного банку України як платника ПДВ та коригування виписаної на нього податкової накладної, а саме: поданий Розрахунок коригування до податкової накладної №5391 від 27.12.2017р. - Розрахунок коригування №222 від 31.01.2018р. (номер реєстрації в ЄДПН від 12.02.2018р.); виписана податкова накладна №5591 від 27.12.2017р. на таку ж суму, як і податкова накладна №5391 від 27.12.2017р. із зазначеними податковими реквізитами Національного банку України; поданий Уточнюючий розрахунок з ПДВ у звітному періоді «лютий 2018р.», період, що уточняється - «грудень 2017р.». У Додатку 5 до Уточнюючого розрахунку зменшена сума податкових зобов'язань для категорії «Інші в розрізі умовних ІПН» на 1 908 100,80грн. та збільшена сума податкових зобов'язань по платнику ПДВ - Національному банку України на зазначену суму 1 908 100,80грн. Реєстраційний номер Квитанції №2 на Уточнюючий розрахунок: .

Виходячи з того, що нормами Податкового кодексу України, Порядку заповнення податкової накладної та Порядку електронного адміністрування податку на додатку вартість не встановлений порядок виправлення (заміни) статусу покупця як «Неплатника» у податковій декларації, позивач не міг вчинити будь-яких інших дій з метою такого виправлення лише як виписати нову податкову накладну.

Відповідно до положень статті 109 Податкового кодексу України, податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Вчинення платниками податків, їх посадовими особами та посадовими особами контролюючих органів порушень законів з питань оподаткування та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

Отже, податкове правопорушення - противоправне, винне діяння, в вигляді навмисної або ненавмисної дії або бездіяльності суб'єкта податкових відносин, який порушує права і інтереси учасників даного виду суспільних відносин, за яке законодавством встановлена певна відповідальність фінансового, адміністративного або кримінального характеру. Протиправність податкового правопорушення полягає в недотриманні правової форми даного діяння, винність полягає в здійсненні даного порушення навмисно або з необережності.

Тобто, визначальною умовою для застосування штрафних (фінансових) санкцій є вчинення порушення вимог податкового законодавства, що вчинено за наявності протиправних дій суб'єкта господарювання націлених на вчинення такого порушення.

Таким чином оцінка правомірності поведінки платників податків здійснюється на підставі норм податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, з врахуванням наявності, такої обов'язкової умови як наявність вини у діях платника податку при вчиненні порушення. Відсутність такої вини унеможливлює можливість притягнення до відповідальності за податкові правопорушення.

Вказана правова позиція також викладена в постановах Верховного Суду від 30.01.2018р. у справі №815/2745/17 та від 18.01.2018р. у справі №804/5153/17.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, порушення спричинено не з вини позивача, а через дії ДФС України, що виразились у розміщенні інформації на офіційному сайті Державної фіскальної служби України у Реєстрі платників податку на додану вартість із зазначенням контрагента позивача - Національного банку України як неплатника ПДВ.

Таким чином, на підставі викладеного, враховуючи, що реєстрація податкової накладної №5591 від 27.12.2017р. (ПДВ 1 908 100,80грн.) з порушенням терміну реєстрації податкової накладної, встановленого п. 201.10 ст.201 Податкового кодексу України, відбулась не з вини позивача, то підстави для застосування штрафних санкцій відсутні.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що податкове повідомлення - рішення від 04.04.2018р. № є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Згідно ч. 1 ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем - ТОВ «ЕСКО-ПІВНІЧ» при зверненні до суду понесені судові витрати, пов'язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в розмірі 5 724,31 грн. (п'ять тисяч сімсот двадцять чотири грн. 31 коп.), що документально підтверджується платіжним дорученням №392 від 12.04.2018р. оригінал якого наявний в матеріалах справи.

Отже, сплачений позивачем судовий збір за подачу адміністративного позову до суду в сумі 5 724,31 грн. (п'ять тисяч сімсот двадцять чотири грн. 31 коп.) підлягає стягненню з Офісу великих платників податків ДФС за рахунок бюджетних асигнувань.

Керуючись ст. ст.2, 12, 19, 22, 122, 193, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерго-сервісна компанія «ЕСКО-ПІВНІЧ» (04073, м. Київ, вул. Рилєєва, 10-а, ) задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 04.04.2018р. № Офісу великих платників податків ДФС.

Присудити на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерго-сервісна компанія «ЕСКО-ПІВНІЧ» (04073, м. Київ, вул. Рилєєва, 10-а, ) здійснені ним документально підтверджені витрати по сплаті судового збору у розмірі 5724,31грн. (п'ять тисяч сімсот двадцять чотири гривні, 31 копійка) з бюджетних асигнувань Офісу великих платників податків ДФС.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішенням суду може бути оскаржено за правилами встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Є.В. Аблов