Справа № 810/3947/17
Суддя: Харченко С.В.
Дата ухвалення: 2018-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 лютого 2018 року м. Київ Справа № 810/3947/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Харченко С.В., розглянувши
позовну заявуОСОБА_1
до третя особа:Фастівської районної державної адміністрації, Триліська сільська рада,
провизнання протиправним та скасування розпорядження, стягнення матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Фастівської районної державної адміністрації, третя особа: Триліська сільська рада, про визнання протиправним та скасування розпорядження відповідача «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянці України ОСОБА_1 в оренду для ведення особистого селянського господарства в межах Триліської сільської ради Фастівського району Київської області» від 20.02.2008 № 169; стягнення з відповідача матеріальної та моральної шкоди у загальному розмірі 99013,00 грн.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII, що набрав чинності 15.12.2017), суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас, частиною першою розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що зміни до цього Кодексу вводяться в дію з урахуванням певних особливостей, що наведені у цьому розділі.

Так, щодо заяв і скарг, які подані до набрання чинності новою редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання ним чинності, пункт 12 частини першої цього розділу передбачає їх розгляд за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Разом з тим, такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Враховуючи, що дана позовна заява була подана позивачем 17.11.2017, тобто до набрання чинності новою редакцією Кодексу адміністративного судочинства України, при вирішенні судом питання щодо відкриття провадження у даній справі підлягають дослідженню обставини:

- відповідності позовної заяви вимогам, достатнім для відкриття провадження за правилами нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України;

- додержання позивачем вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності новою редакцією Кодексу, у разі, якщо судом встановлено невідповідність позовної заяви вимогам нової редакції Кодексу.

Так, відповідно до частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017) у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з приписами частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017).

Аналогічний шестимісячний строк звернення до суду та порядок його обчислення містився у статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України у редакції, що діяла до 15.12.2017.

Крім того, в силу приписів частини першої статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України у редакції, що діяла до 15.12.2017, на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів суд, зокрема, встановлював наявність підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, розпорядження Фастівської районної державної адміністрації, яке позивач оскаржує в межах даного позовного провадження, прийнято відповідачем 20.02.2008.

Водночас, з даною позовною заявою позивач звернувся до суду лише 17.11.2017, тобто з порушенням передбаченого частиною першою статті 122 цього Кодексу (у редакції, чинній з 15.12.2017) шестимісячного строку звернення до адміністративного суду більш ніж на дев'ять років.

Разом з тим, жодних обставин, які б дозволили відраховувати цей строк від іншої дати, позивачем суду не наведено, доказів поважності причин пропуску такого строку не надано.

Крім того, пунктом 3 та 5 частини п'ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017) передбачено обов`язок позивача зазначати у позовній заяві: ціну позову та обґрунтований розрахунок суми, що стягується, якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб'єкта владних повноважень; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до частини четвертої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Судом встановлено, що заявляючи вимогу про відшкодування, зокрема, моральної шкоди у розмірі 50000,00 грн. позивачем у позовній заяві не наведено обґрунтований розрахунок суми, що стягується, у тому числі не зазначено з яких міркувань та розрахунків він виходив, визначаючи її розмір.

До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина третя статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017).

Так, згідно з приписами частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI, за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, з урахуванням положень статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" від 21.12.2016 № 1801-VIII, при зверненні до суду з даним позовом розмір судового збору за одну позовну вимогу немайнового характеру повинен складати 640,00 грн.

Разом з тим, позивачем до позовної заяви документу про сплату судового збору не приєднано.

Обставин, які свідчать про те, що позивач звільнений від сплати судового збору, у позовній заяві не наведено, належних та допустимих доказів на підтвердження цих обставин не надано.

Аналогічні вимоги до оформлення позовної заяви (у тому числі щодо подання до суду: документу про сплату судового збору; доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги) містилися у статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України у редакції, що діяла до 15.12.2017.

Наведені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв'язку з чим суд, враховуючи приписи статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені позивачем у десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали шляхом подання до суду: доказів сплати позивачем судового збору у розмірі 640,00 грн; доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом; позовної заяви, яка оформлена у відповідності до вимог пунктів 3 та 5 частини п'ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (у тому числі подання обґрунтованого розрахунку моральної шкоди) з урахуванням наведених вище висновків суду; копії позовної заяви, недоліки щодо форми (змісту) якої усунуто для її направлення іншим учасникам справи.

Суд звертає увагу позивача на те, що інформацію щодо платіжних реквізитів для сплати судового збору можна дізнатися на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою https://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також з інформаційних стендів Київського окружного адміністративного суду.

Враховуючи викладене та керуючись частиною першою статті 169, статтями 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати (видати) позивачу невідкладно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Харченко С.В.