Справа № 826/11910/16
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2018-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

15 серпня 2018 року м. Київ № 826/11910/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Чудак О.М., за участю секретаря судового засідання Стринадко О.Г., представника Громадської організації «Єврейська правозахисна група» Зюнькіної В.В., представника Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» Бережної О.П., представників відповідача Перепелиціна К.М., Шибанова Я.М., представника третьої особи Політичної партії «Всеукраїнське об'єднання «Свобода» Дутки Р.О., представника третьої особи Українського інституту національної пам'яті Рябенка С.Д., розглянувши в підготовчому засіданні заяву представника позивача про відвід судді у справі за позовом Громадської організації «Єврейська правозахисна група» та Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Політична партія «Всеукраїнське об'єднання «Свобода», Український інститут національної пам'яті, - про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити певні дії, визнання нечинним рішення в частині,

встановив:

В провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває справа №826/11910/16 за позовом Громадської організації «Єврейська правозахисна група» та Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Політична партія «Всеукраїнське об'єднання «Свобода» (ПП «ВО «Свобода»), Український інститут національної пам'яті про:

- визнання дій щодо розгляду на засіданні Комісії з питань найменувань та в подальшому винесення на засідання депутатів Київської міської ради питання щодо перейменування проспекту Генерала Ватутіна на проспект Романа Шухевича, а Московського проспекту на проспект Степана Бандери, - протиправними;

- зобов'язання не підписувати та не оприлюднювати рішення сесії депутатів Київської міської ради від 07.07.2016 щодо перейменування Московського проспекту на проспект Степана Бандери та не вносити на подальший розгляд сесії депутатів Київської міської ради питання щодо перейменування проспекту Генерала Ватутіна на проспект Романа Шухевича;

- визнання нечинним рішення Київської міської ради від 07.07.2016 №559/559 «Про перейменування вулиць, проспекту та провулку у місті Києві» в частині перейменування Московського проспекту на проспект Степана Бандери (п. 5 додатку до рішення «Перелік вулиць, проспекту та провулку, які перейменовуються у місті Києві») з дати прийняття.

В засіданні 15.08.2018 представником Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» подано заяву про відвід судді, в обґрунтування якої зазначено про надання суддею правової допомоги учаснику судового процесу, що вбачалося з розмови між представниками сторін, третіх осіб перед початком судового засідання та упередженість й зацікавленість у відмові в адміністративному позові.

Окрім того, представником позивача здійснено посилання на навмисне грубе порушення суддею процесу. Тобто, недотримання статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) згідно якої, у разі зміни предмета позову, подання позову суддя його приймає або залишає без руху. Суддя не може розглядати справу не прийнявши рішення про прийняття додаткового позову. Проте знаючи норми права в інтересах відповідача та третіх осіб суддя як і обіцяла представнику ПП «ВО «Свобода» почала судовий процес з розгляду їх клопотання про скасування заходів забезпечення позову, що є неприпустимим. В той час, саме представник третьої особи здійснює судовий процес, виступає без надання йому слова, перебиває інших учасників судового процесу та ображає представників позивачів.

Представник Громадської організації «Єврейська правозахисна група» подану заяву підтримала частково й вказала на наявність підстав для прийняття заяви Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» про зміну предмета позову, поданої позивачем у передбачений КАС України порядок.

Представники Київської міської ради вказали на відсутність підстав для задоволення відводу судді, посилаючись на безпідставність озвучених доводів про надання суддею правової допомоги учасникам справи, маніпулювання представником позивача обставинами й подіями. Більше того, обговорення в судовому засіданні виключно порядку розгляду поданих заяв та клопотань, без вирішення їх по суті.

Представник ПП «ВО «Свобода» категорично заперечив будь-який вплив на суд, дотримання ним встановленого суддею в засіданні порядку, виявлення поваги як до суду, так і до інших учасників справи та навпаки, зацікавленість у якнайшвидшому та повному, всебічному й об'єктивному розгляді адміністративної справи. В той час, коли дії представника позивача щодо подання заяви про відвід судді майже одразу після розгляду іншим складом суду аналогічної заяви поданої як незгода із процесуальними діями судді, свідчить про навмисне затягування Громадською організацією «Антифашистська правозахисна ліга» розгляду справи.

Представник Українського інституту національної пам'яті також вказав на відсутність будь-яких доказів впливу учасниками справи на суд та наявність прямої чи опосередкованої заінтересованості судді в розгляді адміністративної справи.

У свою чергу суд, розглянувши викладені у заяві обставини, заслухавши думку представників учасників справи, при її вирішенні виходив з наступного.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 36 КАС України. Відповідно до цієї статті суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Як вбачається з поданої заяви про відвід головуючого судді, вказане представником позивача зауваження щодо порядку розгляду справи в засіданні 15.08.2018 зводяться до непогодження позивача з процесуальними діями головуючого судді, зокрема, щодо порядку розгляду заяв та клопотань.

Проте, згідно з приписами частини четвертої статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Посилання представника Громадської організації «Антифашистська правозахисна ліга» на особисту зацікавленість судді у відмові в задоволенні адміністративного позову та домовленість з учасниками справи про порядок розгляду справи, надання їм правової допомоги не підтверджені, на думку суду, жодними фактичними обставинами та будь-якими доказами.

Таким чином, суд вважає, що наявність передбачених КАC України підстав для відводу судді представником позивача не обґрунтовано, як і власне судом не встановлено.

За обставин необґрунтованості заявленого відводу вирішення питання про відвід, згідно частини четвертої статті 40 КАС України здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 36, 39, 40, 248, 250 КАС України,

ухвалив:

Заяву представника позивача про відвід судді вважати необґрунтованою.

Передати заяву представника позивача про відвід судді Чудак О.М. для вирішення іншим складом суду у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак