Справа № 463/891/18
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2018-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №463/891/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2018 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді Карп'як О.О.,

секретар судового засідання Єрмакова Х.Р.,

за участю:

представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

третьої особи ОСОБА_4,

представника третьої особи ОСОБА_5-М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові адміністративну справу за позовом ОСОБА_6 до Виконавчого комітету Винниківської міської ради за участю третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмет спору ОСОБА_4 про скасування рішення,-

в с т а н о в и в :

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_6 до Виконавчого комітету Винниківської міської ради, за участю третьої особи на стороні відповідача - ОСОБА_4 про скасування рішення виконкому Винниківської міської ради №306 від 22.09.2017 року про внесення змін в будівельний паспорт забудови земельної ділянки №17/2016 від 22.04.2016 року.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ОСОБА_6 є власником земельної ділянки за адресою м. Львів-Винники. вул. Сахарова, цільове призначення земля для будівництва. ОСОБА_4, є власником суміжної земельної ділянки по вул. Сахарова в м. Винниках та проводить будівництво індивідуального житлового будинку на вказаній земельній ділянці на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт. На думку позивача вказане будівництво проводиться з відхиленням від будівельного паспорта №17/2016 від 22.04.2016, виданого відділом містобудування та управління ресурсами Винниківської міської ради, а саме п. 3 будівельного паспорта, згідно якого мінімально допустима відстань від об'єкта до межі земельної ділянки з західної сторони повинна становити 3,5м (по факту становить 2,5м) та п. 4 будівельного паспорта, згідно якого мінімально допустима відстань від об'єкта до існуючих будинків і споруд з західної сторони повинна становити 6м (по факту відстань до існуючого фундаменту на сусідній ділянці становить 5м), чим порушено ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 1 ст. 9, абз. 4 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність». Позивач стверджує, що внаслідок наведених порушень будівельних норм, вона не може використовувати свою ділянку за призначенням. Зокрема, розміщення будівлі відповідача з порушенням відступу від межі призводить того, що: створюється обмеження щодо розміщення будівлі на ділянці позивача, оскільки позивач змушена при будівництві більше відступати від спільної межі; порушується пожежний розрив між майбутніми будинками на випадок стихійного лиха; порушуються вимоги стосовно інсоляції (затінення) будинку позивача, вікна останнього будуть затінені більше ніж це допускають будівельні та санітарні норми. Зазначає, що позивачеві стало відомо, що рішенням виконкому Винниківської міської ради № 306 від 22.09.2017 року про внесення змін в будівельний паспорт забудови земельної ділянки № 17/2016 від 22.04.2016 року внесено зміни в будівельний паспорт забудови земельної в частині вимог до забудови земельної ділянки. Внесення змін до будівельного паспорту здійснено на підставі вимог до забудови земельної ділянки, згідно п. 3 якого зазначено, що мінімальна допустима відстань від обєкта який проектується, до межі ділянки з західної сторони 2,30 м., а до існуючих будинків і споруд мінімально допустима відстань 4,80 м., хоча в попередньому будівельному паспорті від 22.04.2016 №17/2016, виданого відділом містобудування та управління ресурсами Винниківської міської ради, а саме п. 3 будівельного паспорта, мінімально допустима відстань від об'єкта до межі земельної ділянки з західної сторони повинна становити 3,5м (по факту становить 2.5м) та п. 4 будівельного паспорта, згідно якого мінімально допустима відстань від об'єкта до існуючих будинків і споруд з західної сторони повинна становити 6м (по факту відстань до існуючого фундаменту на сусідній ділянці становить 5м), чим порушено ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 1 ст. 9, абз. 4 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність». Зменшення мінімально допустимих відстаней від об'єкта який проектується до межі земельної ділянки та існуючих споруд визначена на підставі роз'яснення Приватного Малого Підприємства «Вогнеборець» від 08.09.2017 року № 48.

Позивач стверджує, що розяснення МПП «Вогнеборець» не є підставою для внесення змін до будівельного паспорту, оскільки таке підприємство не є уповноваженим органом в сфері забезпечення протипожежної безпеки, а тому їхні висновки не мають жодного значення та не можуть бути підставою для зменшення протипожежних відстаней та зміни будівельного паспорту. Таким чином, вважає, що орган місцевого самоврядування, видавши будівельний паспорт, повинен контролювати його дотримання а не сприяти узаконенню порушень будівництва, шляхом видачі нових рішень про внесення змін до будівельного паспорту, що свідчить про заангажованість органу владних повноважень діяти в інтересах виключно третьої особи без врахування інтересів позивача, з чого вбачається перевищення службових повноважень посадовими особами відповідача, які видали третій особі будівельний паспорт.

Представники позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили позов задовольнити.

Позиція відповідача викладена у відзиві на позовну заяву та обґрунтовується тим, що покликання позивача на порушення її прав та інтересів через прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, що полягає у виникненні обмежень для позивача у розміщенні будівель на належній їй земельній ділянці є безпідставним та необґрунтованим, оскільки у позивача відсутні будь-які дозвільні документи щодо будь якого будівництва на згаданій земельній ділянці. Також зазначив, що твердження позивача про недотримання протипожежних норм між будинками позивача та третьої особи не відповідає фактичним обставинам справи, позаяк земельна ділянка позивача є вільною від будь-якої забудови, а тому твердження про порушення протипожежних норм між неіснуючими будівлями в даному випадку є безпідставним. Більше того, звертає увагу на те, що протипожежна норма між існуючим будинком третьої особи та межею земельної ділянки, що належить їй на праві власності дотримана в повному обсязі. Щодо порушення оскаржуваним рішенням вимог стосовно інсоляції будинку позивача, то дане твердження позивача також є необґрунтованим, оскільки порушити вимоги щодо інсоляції неіснуючого будинку шляхом прийняття оскаржуваного рішення виконавчим комітетом органу місцевого самоврядування про видачу будівельного паспорту на право індивідуальної забудови суміжної земельної ділянки її власнику є об'єктивно неможливим. Стверджує, що прийняття оскаржуваного рішення відповідачем відбулося із суворим дотриманням усіх норм чинного законодавства України, що регулює дану сферу публічних правовідносин.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві, просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Представник третьої особи у судовому засіданні проти позову заперечив з підстав аналогічних викладеним у письмових поясненнях долучених до матеріалів справи. Зазначив, що ОСОБА_4 проводить будівництво житлового будинку у м. Винники по вул. Сахарова. На думку позивача таке будівництво проводиться з відхиленням від будівельного паспорта виданого 22.04.2016 року Однак, як далі зазначає сама позивач, рішенням Виконавчого комітету Винниківської міської ради № 306 від 22.09.2017 року внесено зміни в будівельний паспорт забудови земельної ділянки № 17/2016 від 22.04.2016 р. в частині вимог до забудови земельної ділянки. Такими змінами змінено мінімально допустиму відстань від будинку ОСОБА_4 до межі земельної ділянки з західної сторони, а саме ділянки позивача. На думку третьої особи, незрозумілим є обґрунтування позивачем протиправності оскаржуваного рішенні з покликанням на рішення Виконавчого комітету Винниківської міської ради «Про затвердження Положення про порядок влаштування огорож у м. Винники», зокрема висновок позивача про те, що у зв'язку із видачею нового будівельного паспорта огорожа повинна відповідати висоті стіни будинку. Крім цього, незрозуміло, яким чином, висота огорожі порушує законні інтереси позивача. Також, не зрозумілим є покликання позивача на те, що відстань зі східної сторони зазначено 5,6 м, а фактично становить 1 м., що не відповідає вимогам забудови та порушує права позивача, в той час як земельна ділянка позивача розташована із західної сторони забудови.

Ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 23.02.2018 року справу №463/891/18 передано на розгляд Львівського окружного адміністративного суду.

Вказана справа надійшла до Львівського окружного адміністративного суду 29.03.2018 року за вх. №8438.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду суду від 02.04.2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі з викликом сторін та призначено розгляд справи на 25.04.2018 року.

Ухвалою суду від 25.04.2018 розгляд справи відкладено на 21.05.2018 для надання третій особі можливості для ознайомлення з матеріалами справи та надання пояснень.

Ухвалою суду від 21.05.2018 розгляд справи відкладено на 11.06.2018 для витребування додаткових доказів.

24.05.2018 року надійшли письмові пояснення третьої особи щодо предмету позову.

У звязку із перебуванням головуючого судді Карпяк О.О. на лікарняному, розгляд справи призначений на 11.06.2018 року не відбувся. Судове засідання призначено на 11.07.2018 року.

08.06.2018 року відповідачем подано заяву про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву, а також відзив на позовну заяву.

Ухвалою суду від 11.07.2018 розгляд справи відкладено на 23.07.2018 за клопотанням представника позивача для долучення додаткових доказів.

18.07.2018 року від позивача надійшла відповідь на відзив.

У звязку із перебуванням головуючого судді Карпяк О.О. на лікарняному, розгляд справи призначений на 23.07.2018 року не відбувся. Судове засідання призначено на 08.08.2018 року.

Суд, заслухавши вступне слово учасників справи, зясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, встановив наступне.

ОСОБА_6 є власником земельної ділянки, що розташована за адресою м. Львів-Винники. вул. Сахарова, цільове призначення якої - земля для будівництва.

ОСОБА_4, є власником суміжної земельної ділянки по вул. Сахарова в м. Винники (кадастровий № :01:002:0056) відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 19.02.2016 №294 та проводить будівництво індивідуального житлового будинку на вказаній земельній ділянці на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 15.06.2016 №ЛВ 62 (а.с.10-11).

На підставі рішення Виконавчого комітету Винниківської міської ради №132 від 22.04.2016 року відділом містобудування та управління ресурсами Винниківської міської ради 22.04.2016 видано будівельний паспорта на будівництво індивідуального житлового будинку в м. Винники, по вул. Сахарова №17/2016 (55-59).

Відповідно до пункту 3 містобудівних та планувальних вимог та обмежень вказаного будівельного паспорта, мінімально допустимі відстані від обєкта, який проектується до меж земельної ділянки: північної сторони 26,00м, південної сторони 6,00 м, із західної сторони 3,50м, зі східної сторони 4,00 м.

Відповідно до пункту 4 містобудівних та планувальних вимог та обмежень змін до будівельного паспорта мінімально допустимі відстані від обєкта який проектується, до існуючих будинків та споруд: з північної сторони забудова відсутня, з південної сторони забудова відсутня, із західної сторони 6,00 м, зі східної сторони 7,00 м.

В подальшому, на підставі заяви ОСОБА_4 від 15.09.2017 року Рішенням Виконавчого комітету Винниківської міської ради № 306 від 22.09.2017 року внесено зміни в будівельний паспорт забудови земельної №17/2016 від 22.04.2016 року, в частині вимог до забудови земельної ділянки та видано гр. ОСОБА_4 будівельний паспорт забудови земельної ділянки на проектування та будівництво індивідуального житлового будинку на земельній ділянці по вул. Сахарова (к/н :01:002:0056) у м. Винники зі змінами з урахуванням роз'яснення вимог нормативних документів з питань пожежної безпеки щодо дотримання протипожежних відстаней між будівлями від 08.09.2017р. №48, вид. ПМП «Вогнеборець» (а.с.71-76).

Відповідно до пункту 3 містобудівних та планувальних вимог та обмежень змін до будівельного паспорта, мінімально допустимі відстані від обєкта, який проектується до меж земельної ділянки: північної сторони 27,00 м, південної сторони 6,00 м, із західної сторони 2,30 м, зі східної сторони 5,60 м.

Відповідно до пункту 4 містобудівних та планувальних вимог та обмежень змін до будівельного паспорта мінімально допустимі відстані від обєкта який проектується, до існуючих будинків та споруд : з північної сторони забудова відсутня, з південної сторони забудова відсутня із західної сторони 4,80 м. (будівництво будинку продовжувати з дотриманням вимог Примітки 6 до таблиці 1 Додатку 3.1 ДБН 360-92** та з урахуванням Розяснення ПМП «Вогнеборець» від 0.09.2017 року №48, вимог нормативних документів з питань пожежної безпеки щодо дотримання протипожежних відстаней між будівлями, влаштувати протипожежну стіну, яка буде вищою від стіни будинку із західної сторони), зі східної сторони 9,00 м.

Оскільки вказане рішення, на переконання позивача, порушує його права та є протиправним, позивач звернувся із даним позовом до суду.

Вирішуючи спір суд керується таким.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011 №3038-VІ.

Згідно з ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключне за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Відповідно до п. 2.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 5 липня 2011 р. у разі зміни намірів забудови земельної ділянки (розміщення нових або реконструкція існуючих об'єктів), реалізація яких не перевищує граничнодопустимих параметрів, до будівельного паспорта можуть вноситись зміни.

Внесення змін до будівельного паспорта здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку та на умовах, визначених для його отримання, протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів.

Так, судом з матеріалів справи встановлено, що на підставі рішення Виконавчого комітету Винниківської міської ради №132 від 22.04.2016 року відділом містобудування та управління ресурсами Винниківської міської ради 22.04.2016 видано будівельний паспорта на будівництво індивідуального житлового будинку в м. Винники, по вул. Сахарова №17/2016.

В подальшому, рішенням Виконавчого комітету Винниківської міської ради № 306 від 22.09.2017 року внесено зміни в будівельний паспорт забудови земельної №17/2016 від 22.04.2016року, в частині вимог до забудови земельної ділянки та видано гр. ОСОБА_4 будівельний паспорт забудови земельної ділянки на проектування та будівництво індивідуального житлового будинку на земельній ділянці по вул. Сахарова (к/н :01:002:0056) у м. Винники зі змінами з урахуванням роз'яснення вимог нормативних документів з питань пожежної безпеки щодо дотримання протипожежних відстаней між будівлями від 08.09.2017р. №48, вид. ПМП «Вогнеборець».

З розяснень наданих ПМП «Вогнеборець» від 08.09.2017 року № 48 встановлено, що індивідуальний житловий будинок знаходиться на ділянці, що належить на праві власності гр. ОСОБА_4 Згідно проектної документації будівля проектуєься ІІ ступеня вогнестійкості, а також по осі 1 (з західної сторони) стіну цієї будівлі передбачено влаштувати протипожежною. Із західної сторони дана будівля межуватиме із проектованою індивідуальною житловою будівлею, що знаходитиметься на ділянці, яка належить гр.. ОСОБА_6 Відстань між вищевказаними будівлями згідно проектної документації становитиме 4,80 м. У відповідності з вимогами Примітки 6 до Таблиці 1 Додатку 3.1 ДБН 360-92** відстань між будинками ІІ ступені вогнестійкості допускається передбачати 6 м. за умови, якщо стіна вищого будинку, розміщеного навпроти іншого будинку є протипожежною.

Судом встановлено, що основною підставою для скасування оскаржуваного рішення відповідача позивач вважає саме зобов'язання третьої особи влаштувати відповідну протипожежну стіну між земельними ділянками позивача і третьої особи, висота якої буде перевищувати допустиму висоту для огорожі, встановлену відповідачем у відповідному його рішенні.

З даного твердження зясовано, що позивач ототожнює таку протипожежну стіну із самою огорожею.

Однак, суд вважає помилковим дане ототожнення позивача з огляду на таке.

У пункті 4 будівельного паспорта виданого третій особі на підставі оскаржуваного позивачем у даній справі рішення відповідача зазначено про те, що мінімально допустима відстань від будівельного об'єкту третьої особи до існуючих будинків і споруд із західної сторони (суміжна межа земельних ділянок третьої особи та позивача) за умови спорудження третьою особою спеціальної протипожежної стіни може становити не менше 4,8 м. Вищевикладене підтверджується роз'ясненням ПМП «Вогнеборець» №48 від 08.09.2017 року.

Судом встановлено, що відповідач при прийнятті оскаржуваного рішення виходив з ототожнення вищеописаної спеціальної протипожежної стіни із стіною самого будинку третьої особи, а не огорожею між земельними ділянками позивача і третьої особи. Вищевикладене підтверджується п. 5 будівельного паспорта виданого третій особі на підставі оскаржуваного позивачем у даній справі рішення відповідача - відповідно до якого висота огорожі навколо житлового будинку третьої особи (в т. ч. і на спільній межі між позивачем і третьою особою не може перевищувати 2 м, що в свою чергу передбачено відповідним рішенням відповідача, яким регламентовано вимоги до влаштування огорож у м. Винники.

Більше того, суд звертає увагу, що покликання про порушення її прав та інтересів через прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, що полягає у виникненні обмежень для позивача у розміщенні будівель на належній їй земельній ділянці є безпідставним та необґрунтованим, оскільки у позивача відсутні будь-які дозвільні документи щодо будь-якого будівництва на згаданій земельній ділянці.

Також, не заслуговує уваги твердження позивача про недотримання протипожежних норм між будинками позивача та третьої особи, оскільки на даний час земельна ділянка позивача є вільною від будь-якої забудови, а тому твердження про порушення протипожежних норм між неіснуючими будівлями є безпідставними.

Щодо порушення оскаржуваним у даній справі рішенням вимог стосовно інсоляції будинку позивача - то дане твердження також не заслуговує уваги, оскільки порушити вимоги щодо інсоляції неіснуючого будинку шляхом прийняття оскаржуваного рішення виконавчим комітетом органу місцевого самоврядування про видачу будівельного паспорту на право індивідуальної забудови суміжної земельної ділянки її власнику є об'єктивно неможливим.

Таким чином, суд надаючи оцінку спірним правовідносинам та визначаючись щодо заявлених позовних вимог позивача, вважає за необхідне зазначити наступне.

За приписами статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю субєкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій субєкта владних повноважень протиправними та зобовязання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності субєкта владних повноважень протиправною та зобовязання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) субєкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - субєкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Виходячи із змісту зазначеної норми процесуального закону, передумовою звернення до суду є суб'єктивне переконання особи (позивача) у порушенні її прав суб'єктом владних повноважень у конкретних публічно - правових відносинах. Тобто переконання у тому, що її суб'єктивне право у певних правовідносинах не може бути реалізованим належним чином, або на неї оскаржуваним рішенням протиправно покладено певний обов'язок. При цьому, у разі відповідного звернення юридичної особи суд при розгляді справи надає оцінку доводам щодо наявності порушення суб'єктивного права заявника у конкретних правовідносинах.

Такий висновок повністю узгоджується із нормами частини першої статті 2 КАС України, в силу яких, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Аналіз положень частини першої статті 2 КАС України свідчить, що завдання адміністративного судочинства визначаються через: мету судочинства ефективний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, факт порушення повинен мати місце саме у публічно правових відносинах позивача із відповідачем (суб'єктом владних повноважень), при здійсненні останнім владних управлінських функцій.

З цього слідує, що під час розгляду кожної справи суд повинен встановити чи має місце порушення прав позивача, адже без цього не можна виконати завдання адміністративного судочинства. Якщо при розгляді справи не встановлено факту порушення прав чи інтересів позивача, то навіть у разі, якщо рішення суб'єкта владних повноважень є протиправними, підстави для задоволення позову та їх скасування відсутні. Тобто, звернення до суду є способом захисту порушених суб'єктивних прав, а не способом відновлення законності та правопорядку у публічних правовідносинах.

Зазначений висновок повністю узгоджується із практикою Верховного Суду України. Так, у постанові від 10.04.2012 року (справа № 21-1115во10) Верховний Суд зазначив, що суд захищає лише порушені, невизнані або оспорювані права, свободи та інтереси учасників адміністративних правовідносин.

Визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень чи його дій можливе лише за позовом особи, право або законний інтерес якої порушені цим рішенням чи діями.

Отже, з огляду вищевикладене, оскільки оскаржуване рішення жодним чином не порушує права або законні інтереси позивача, суд дійшов висновку, про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов до висновку про те, що позовні вимоги є безпідставними, необґрунтованими та не підлягають до задоволення, а доводи позивача спростовуються письмовими доказами, що знаходяться у матеріалах справи.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи вищенаведене, проаналізувавши обставини, визначені ч.2 ст.2 КАС України, суд дійшов до висновку про безпідставність та необґрунтованість позовних вимог, відтак у задоволенні позов слід відмовити повністю.

Відповідно до ст.139 КАС України, судові витрати стягненню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 139, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_6 (адреса: 79495, м. Львів Винники, вул. Загороддя, 7А) до Виконавчого комітету Винниківської міської ради (адреса:79495, м. Львів Винники, вул. Галицька,20, )за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_4 (адреса: 79046, м. Львів Винники, вул. Лисика, 10) про скасування рішення - відмовити повністю.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений та підписаний 20.08.2018 року.

Суддя Карп`як ОСОБА_7