Справа № 488/3527/16-а
Суддя: Джабурія О.В.
Дата ухвалення: 2018-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 серпня 2018 р.м.ОдесаСправа № 488/3527/16-а

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Лазарева Г.М.

Одеський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Джабурія О.В.

суддів - Вербицької Н.В.

- Кравченка К.В.

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на рішення Корабельного районного суду м. Миколаєва від 15 червня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про оскарження постанови про адміністративне правопорушення, -

ПОЗОВНІ ВИМОГИ ТА

НАСЛІДКИ ВИРІШЕННЯ ПОЗОВУ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

15 вересня 2016 року ОСОБА_2 звернувся до адміністративного суду з позовом, в якому просив:

- визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними;

- скасувати постанову № 117 від 02.06.2015 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КупАП з накладанням на нього штрафу у розмірі 5950,00 грн.

Обґрунтовуючи свої вимоги позивач зазначав, що постановою № 117 від 02.06.2015 року, винесеною заступником начальника Управління - начальником інспекційного відділу у м. Миколаєві Єпіфановою Н.І., на підставі акту перевірки від 20.05.2015 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 20.05.2015 року, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 20.05.2015 року № 121, його було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП, тобто за наведення недостовірних даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 26.11.2014 року № МК96 на об'єкт «Реконструкція житлового будинку з прибудовою та будівництвом господарських будівель та споруд» за адресою: АДРЕСА_1.

Позивач вважає вказану постанову необґрунтованою і такою, що була прийнята посадовою особою відповідача у порушення вимог діючого законодавства, оскільки він при складанні акту перевірки, протоколу про адміністративне правопорушення та припису від 20.05.2015 року не був присутній.

Також, позивач вказав, що про наявність оскаржуваної постанови представник позивача дізнався через Корабельний ВДВС та отримав копію постанови 01.06.2016 року. 08.06.2016 року звернувся до суду із позовом про її скасування, проте ухвалою суду від 18.07.2016 року позов повернуто позивачу. Ухвалу про повернення адміністративного позову представник позивача отримав 10.09.2016 року та 15.09.2016 року звернувся до суду із позовом. У зв'язку із чим, просив визнати поважними причини пропуску строку.

Представник відповідача позов не визнав, надав суду свої заперечення в яких зазначав, що позивач був правомірно притягнутий до адміністративної відповідальності при обставинах, що викладені в оскаржуваній постанові.

Рішенням Корабельного районного суду м. Миколаєва від 01 березня 2018 року визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду із позовом. Позов ОСОБА_2 до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про оскарження постанови про адміністративне правопорушення задоволено. Скасовано постанову № 117 від 02.06.2015 року, винесену заступником начальника управління - начальником інспекційного відділу у м. Миколаєві Єпіфановою Н.І., про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області подало апеляційну скаргу, в якій ставиться питання про скасування судового рішення, прийняття нового про відмову у задоволенні позовних вимог. Апелянт вважає, що судом першої інстанції при вирішенні справи було порушено норми матеріального та процесуального права, що є підставою для скасування судового рішення.

Згідно до вимог ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

КОЛЕГІЯ СУДДІВ ВСТАНОВИЛА :

ОСОБА_2 разом із ОСОБА_5 та ОСОБА_6 є співвласниками житлового будинку АДРЕСА_1.

Із наявного у матеріалах справи припису № 121 від 20.05.2015 року, винесеного головним державним інспектором Інспекційного відділу у місті Миколаєві управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Марштупою М.М., вбачається, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на об'єкті «Реконструкція житлового будинку з прибудовою та будівництвом господарських будівель та споруд» за адресою: АДРЕСА_1, було встановлено наведення недостовірних даних в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 26.11.2014 року № МК 96.

Цього ж дня, 20.05.2015 року, відносно позивача був складений протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст.96 КУпАП. Протокол був складений у відсутність позивача, про що було зазначено у протоколі.

Із постанови № 117 від 02.06.2015 року, винесеної заступником начальника Управління - начальником інспекційного відділу у м. Миколаєві Єпіфановою Н.І., вбачається, що позивач був притягнутий до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП за наведення недостовірних даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 26.11.2014 року № МК 96 на об'єкт «Реконструкція житлового будинку з прибудовою та будівництвом господарських будівель та споруд» за адресою: АДРЕСА_1.

ЗАСТОСУВАННЯ НОРМ ПРАВА

Вимогами ч.1 ст.2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, Кодексом та контекстом Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вирішуючи справу суд першої інстанції дійшов висновку, що протокол про адміністративне правопорушення від 20.05.2015 року, а також акт перевірки від 20.05.2015 року, не можуть бути належними та допустимими доказами вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, так як вони були складені всупереч вищевказаним нормам закону та у відсутність позивача чи її уповноваженої особи. У зв'язку з викладеним суд прийшов до висновку, що притягнення позивача до адміністративної відповідальності відбулося на підставі доказів, зібраних із порушенням вимог Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ№ 553 від 23.05.2011 року.

Колегія суддів апеляційного суду не погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду визначені ст.41 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою КМУ за №294 від 09.07.2014 року та Порядком.

За правилами абз.2 ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому КМУ.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, що прямо передбачено п.9 Порядку. Єдиний виняток передбачений ч.2 цього пункту для ситуації, в якій неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував певний об'єкт.

Приписами п.9, 10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМУ за №244 від 6.04.1995р. (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних відносин), передбачено, що про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Положеннями ч.2-4 ст.256 КУпАП передбачено, що протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, і ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені ст.268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

У відповідності до вимог ст.268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Як вбачається із матеріалів справи, 20 травня 2015 року головним державним інспектором інспекційного відділу у місті Миколаєві управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Марштупою М.М., за результатами проведеної позапланової перевірки винесено припис № 121, яким з метою усунення виявлених порушень зобов'язано ОСОБА_2 не допускати порушення містобудівного законодавства під час проведення будівельних робіт на об'єкті будівництва: «Реконструкція житлового будинку з прибудовою та будівництвом господарських будівель та споруд» за адресою: АДРЕСА_1. Термін виконання припису до 20 червня 2015 року.

Того ж дня, 20 травня 2015 року, був складений протокол про адміністративне правопорушення, у зв'язку з виявленими порушеннями ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме наведення недостовірних даних в повідомленні про початок виконання будівельних робіт. Повідомлено про розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП.

Як вбачається з матеріалів справи управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області 21 травня 2015 року поштою було надіслано на адресу позивача акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 20.05.2015р., припис за № 121 від 20.05.2015 року та протокол про адміністративне правопорушення від 20.05.2015 року.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, вищезазначені документи були отримані позивачем 25.05.2015 року (а.с.28).

В матеріалах справи відсутні будь-які докази оскарження позивачем, в тому числі і в судовому порядку, наведених вище документів.

Що стосується розгляду відповідачем справи про адміністративне правопорушення, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06.04.1995 року, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Як встановлено судом апеляційної інстанції позивачу було направлено поштою та відповідно отримано протокол із сповіщенням дати розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно позивача. Таким чином, позивач був своєчасно повідомлений про розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Згідно вказаного вище Порядку доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі акту перевірки, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Враховуючи вище викладене, колегія суддів приходить до висновку, що відповідачем правомірно винесено постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП.

Таким чином, доводи позивача, з якими погодився суд першої інстанції, є хибними та не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи, тому відсутні підстави для визнання протиправним та скасування оскаржуваної постанови, у зв'язку із чим в задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб'єкта владних повноважень обов'язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. Відповідач, який є суб'єктом владних повноважень, свою позицію суду доказав та обґрунтував її.

Оскільки судом першої інстанції постанова прийнята з порушенням норм матеріального права, це є підставою для її скасування та прийняття нової постанови про залишення без розгляду позовних вимог позивача.

Керуючись ст.ст.286; 308; 311; 315; 317; 321; 322; 325 КАС України, суд апеляційної інстанції, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області - задовольнити, рішення Корабельного районного суду м. Миколаєва від 15 червня 2018 року - скасувати, ухвалити у справі № 488/3527/16-а нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Джабурія О.В.
Судді Кравченко К.В. Вербицька Н. В.