Справа № 826/18040/16
Суддя: Шрамко Ю.Т.
Дата ухвалення: 2018-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

01 серпня 2018 року №826/18040/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шрамко Ю.Т., при секретарі судового засіданні Ігнатову І.Ю., за участі позивача, її представника ОСОБА_2 та представника відповідача Станіславчук М.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовомфізичної особи-підприємця ОСОБА_4
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України
про визнання протиправними дій, скасування припису від 19.10.2016 року №С-1910/7, скасування постанови від 28.10.2016 року №3-2810/5-10/10-62/2810/08/01,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулась фізична особа-підприємець ОСОБА_4 (далі - позивач, ФОП ОСОБА_4) з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (далі - відповідач, Департамент) про:

- визнання протиправними дій посадових осіб щодо складання акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.10.2016 року;

- скасування припису від 19.10.2016 року №С-1910/7 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- скасування постанови №3-2810/5-10/10-62/2810/08/01 від 28.10.2016 року про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у повному обсязі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.11.2016 відкрито провадження в адміністративній справі №826/18040/16.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що за результатами проведеної позапланової перевірки фактично другої та третьої черги будівництва, розташованого на розі вулиці 1-го Травня в с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області, складено акт перевірки дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.10.2016 року, який не відповідає дійсності. Крім того, позивач наголошує, що проектна документація, згідно інформації наданої замовником будівництва ТОВ «Управління капітального будівництва», розглядалася відповідачем не в повному обсязі. Вважаючи вказані дії відповідача протиправним, а припис від 19.10.2016 року №С-1910/7 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та постанову №3-2810/5-10/10-62/2810/08/01 від 28.10.2016 року про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної такими, що підлягають скасуванню, позивач звернулась з позовом до суду.

У своїх запереченнях проти позову представник відповідача стверджує, що посадовими особами відповідача перевірка здійснювалась відповідно до норм чинного законодавства. Перевіркою встановлено, що проектна документація розроблена з недотриманням вимог затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні. Таким чином, посадовими особами відповідача прийнято оскаржувані рішення в межах, на підставі та у спосіб, що передбачені чинним законодавством.

18.11.2016 року позивачем заявлено вимогу про поновлення строку звернення до суду для оскарження постанови від 28.10.2016 року №3-2810/5-10/10-62/2810/08/01, в якій останній просив визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними та поновити даний строк, оскільки оскаржувана постанова була надіслана позивачу з порушенням вимог законодавства.

За результатами розгляду вказаної заяви, враховуючи вищеописані аргументи, суд дійшов висновку про їх обґрунтованість, а тому задовольняє дану заяву позивача відповідно до пункту 1 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.11.2016 закрито підготовче провадження в адміністративній справі №826/18040/16 та призначено справу до судового розгляду.

14.02.2017 року від представника позивача через канцелярію суду надійшло клопотання про зупинення провадження у справі, в якому судом відмовлено у судовому засіданні 16.02.2017 року.

16.02.2017 року представник відповідача у відкритому судовому засідання надав заперечення на адміністративний позов, які прийняті судом.

Крім того, у судовому засіданні 16.02.2017 судом ухвалено замінити Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі - відповідач).

07.06.2017 року від представника позивача через канцелярію суду надійшло клопотання про зупинення провадження у справі, яке позивачем відкликано у судовому засіданні 19.03.2018 року.

Розпорядженням щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ №6685 від 10.10.2017 року, адміністративну справу №826/18040/16 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними дій та скасування рішень передано на повторний автоматичний розподіл справ між суддями.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.12.2017 року прийнято до провадження адміністративну справу №826/18040/16 суддею Дегтярьовою О.В. та призначено справу до попереднього судового засідання.

Розпорядженням щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ №442 від 22.01.2018 року, адміністративну справу №826/18040/16 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними дій та скасування рішень передано на повторний автоматичний розподіл справ між суддями.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.01.2018 року прийнято до провадження адміністративну справу №826/18040/16 суддею Шрамко Ю.Т. та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.03.2018 року закрито підготовче провадження в адміністративній справі №826/18040/16 та призначено справу до судового розгляду по суті.

24.05.2018 року представник позивача у відкритому судовому засіданні надав клопотання про залучення до матеріалів справи речових доказів та заперечення позивача, які прийнято судом.

У призначеному судовому засіданні 01.08.2018 позивач підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві, та просив задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог та просив відмовити у задоволенні позову повністю з мотивів, що наведені у письмових запереченнях на адміністративний позов.

Розглянувши подані особами, які беруть участь у справі, документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Як вбачається з наявних у матеріалах справи доказів, на підставі наказу від 08.09.2015 року, посадовою особою Департаменту 13.10.2016 року проведено позапланову перевірку на об'єкті «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями (друга черга будівництва)» та «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями (третя черга будівництва) на розі вул. 1-го Травня в с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області» для перевірки достовірності даних в деклараціях про початок виконання будівельних робіт від 04.10.2016 року №10/10-0410/11/П, №10/10-0410/12/П (Т.2, арк. 18-19).

Під час проведення вказаної перевірки на усне звернення від 13.10.2016 року посадової особи Департаменту замовником було надано документи по другій та третій черзі будівництва №150 від 17.10.2016 року, а саме: Статут ТОВ «Управління капітального будівництва»; Свідоцтво про реєстрацію платника податку на додану вартість ТОВ «Управління капітального будівництва»; Виписка з єдиного державного реєстру юридичних осіб ТОВ «Управління капітального будівництва»; Довідка з єдиного державного реєстру підприємств та організацій України (ЄДРПО) ТОВ «Управління капітального будівництва»; Витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб-підприємців ТОВ «Управління капітального будівництва»; Наказ по ТОВ «Управління капітального будівництва» на технічний нагляд; Кваліфікаційний сертифікат на технічний нагляд; Договір на виконання авторського нагляду; Наказ на авторський нагляд; Кваліфікаційний сертифікат відповідального за авторський нагляд; Довідка категорійності складності проектування; Накладна про передачу проектної документації; Наказ по ТОВ «Управління капітального будівництва про затвердження проектної документації; Договір генпідряду на капітальне будівництво; Ліцензія генпідрядної організації; Наказ генпідрядної організації про закріплення ІТП відповідального за будівництво; Диплом відповідального за будівництво; Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки. Договір оренди землі; Титульний лист загального журналу робіт; Титульний лист журналу авторського нагляду за будівництвом; Стадія проект. Пояснювальна записка. Схема генерального плану. Архітектурно-будівельні рішення; Проект організація будівництва «ПОБ» (Т.1, арк. 164-166).

За результатами проведеної позапланової перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.10.2016 року (далі - акт перевірки від 19.10.2016 року), яким встановлено порушення вимог містобудівного законодавства, державних будівельних норм, стандартів і правил, а саме:

1)Проектна документація розроблена з недотриманням вимог затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні;

2) Проектувальником занижено категорію складності об'єкту - згідно ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013, додаток А, таблиця А.1 об'єкт будівництва, на якому постійно перебуває 451 чоловік відноситься до V категорії складності та класу наслідків (відповідальності) СС3;

3) Майданчик для проектування має складні інженерно-геологічні умови (згідно завдання на проектування п. 9 вихідні дані про особливі умови будівництва - територія підтоплена з водонасиченими ґрунтами). Обов'язкова експертиза проекту згідно п. 4 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не виконувалась;

4) Проектна документація, стадія Проект, розроблена не в повному об'ємі для об'єктів невиробничого призначення наведеному у додатку Д, ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»;

5) Проектна документація, стадія Проект, розроблена на частини об'єкту будівництва, не відповідно до п. 4.9 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво». Проектна документація стадія Проект на об'єкт будівництва в цілому відсутня;

6) При проектуванні житлової забудови не забезпечено розміщення майданчиків відповідно до п. 3,16 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», мінімальна площа яких визначається таблицею 3,2;

7) При проектуванні житлової забудови не забезпечено розміщення місць постійного та тимчасового зберігання автомобілів відповідно до п. 7,43 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», кількість яких визначається згідно таблиці 7,4 а (Т.2, арк. 20-22).

Посадовими особами Департаменту складено протокол №1-Л-3-1910/6 від 19.10.2016 року, яким встановлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: передача замовнику проектної документації з порушенням приписів чинного законодавства та заниження категорії складності об'єкта будівництва. Крім того, позивача повідомлено про щодо розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (Т.2, арк. 39-40).

Відтак, відповідачем видано припис №С-1910/7 від 19.10.2016 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким відповідач зобов'язує позивача усунути виявлені порушення до 30.12.2016 року (Т.2, арк. 41-42).

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення 28.10.2016 року, посадовою особою Департаменту прийнято постанову №3-2810/5-10/10-62/2810/08/01 від 28.10.2016 року про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності, якою ФОП ОСОБА_4 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 ч.1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 130 500 грн. (Т.2, арк. 45-46).

Спірні правовідносини регулюються ст.ст. 19, 55 Конституції України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553 від 23.05.2011 року, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України (далі - Порядок № 533), Порядком віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорії складності, затвердженому Постановою Кабінету Міністрів України №557 від 27.04.2011 (далі - Постанова № 557), у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 55 Конституції України встановлено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

У силу зазначених вище приписів позивач звернувся з позовом до суду для оскарження рішення органів державної влади, а саме: Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Згідно зі статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. При цьому, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, визначає Порядок № 553 від 23.05.2011 року.

Пунктом 2 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Посадовими особами Департаменту складено направлення на проведення позапланової перевірки від 11.10.2016 року №796.16/01, №797.16/01 на об'єкті «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями (друга черга будівництва)» та «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями (третя черга будівництва) на розі вул. 1-го Травня в с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області» для перевірки достовірності даних в деклараціях про початок виконання будівельних робіт від 04.10.2016 року №10/10-0410/11/П, №10/10-0410/12/П (Т.2, арк. 18-19).

Відповідно до пп. 1 п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Згідно до абз. 11 п. 7 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відтак, посилання позивача на закріплену на нормативному рівні необхідність проведення перевірки виключно згідно направлення на проведення перевірки, не знаходить свого відображення в Порядку № 553, адже даний порядок визначає виключно необхідність пред'явлення направлення на проведення перевірки суб'єкта містобудування.

Пунктом 16 Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

За результатами проведеної позапланової перевірки складено акт перевірки від 19.10.2016 року, яким встановлено порушення вимог містобудівного законодавства, державних будівельних норм, стандартів і правил (Т.2, арк. 20-22).

Таким чином, позовні вимоги фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 щодо визнання протиправними дій посадових осіб щодо складання акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.10.2016 року задоволенню не підлягають.

Щодо порушень за які позивача було притягнуто до відповідальності, а саме: заниження категорії складності об'єкту згідно ДСТУ Н Б В.1.2-16:2013, додаток А, таблиця А.1 об'єкт будівництва, на якому постійно перебуває 451 чол. відносить до V категорії складності та класу наслідків (відповідальності) СС3, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 32 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності. Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва. Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Згідно з ч. 4 ст. 32 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок віднесення об'єктів до IV і V категорії складності визначається Кабінету Міністрів України.

Згідно з Порядком № 557 віднесення об'єкта будівництва до відповідної категорії складності здійснюється проектувальником і замовником.

Відповідно до п. 4.5 ДБН А.2.2-3:2014 категорія складності та клас наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва визначаються відповідно до вимог ДБН В.1.2-14 та ДСТУ-Н Б В.1.2.-16.В.

Позивачем укладено договір з товариством з обмеженою відповідальністю «Управління капітального будівництва» (далі - замовник) на розробку проектної документації під будівництво «Багатоквартирного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями, розташованого на розі вул. 1-го Травня в с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області» (Т.1, арк. 13-15).

Відповідно до даного договору позивач розробила проектну документацію на будівництво «Багатоквартирного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями розташованого на розі вул. 1-го Травня в с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області, яка в подальшому була затверджена замовником.

Як вбачається з оскаржуваних постанов та приписів, відповідач самостійно визначив категорію складності об'єкта перевірки як V.

Позивач вважає, що висновки органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо заниження категорії складності об'єкта будівництва, виконавцем якого він є, сформовані на припущеннях, належними та допустимими доказами не підтвердженні, отже, не можуть бути прийняті до уваги як достовірні дані та докази.

Разом з тим, замовником та проектувальником віднесено об'єкти будівництва до III категорії складності.

Відповідно до пункту 2 частини 1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Згідно частини 1 статті 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

З матеріалів справи вбачається, що замовником виконана зазначена вимога Закону, будівельні роботи на об'єкті будівництва ІІІ категорії складності розпочаті після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 16.06.2016р. №КС 56.

Отже, відповідач як суб'єкт здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, не наділений повноваженнями щодо визначення категорії складності об'єкта будівництва та віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності.

Крім того, у матеріалах справи наявний висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 29.09.2017 № 6718/18570/18571/17-42, яким встановлено, що об'єкт будівництва в цілому, а саме: Будівництво багатоквартирних житлових будинків з торгово-офісними приміщеннями (перша - третя черги будівництва) на розі вулиці 1-го Травня та провулку 1-го Травня у с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області на земельній ділянці з кадастровим номером :03:242:0202: за даними містобудівних умов та обмежень відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС2 та до IV категорії складності; за даними проектної документації відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС2 та до III категорії складності (Т.2, арк.125-147).

Також суд звертає увагу, що відповідачем під час прийняття та реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт не зазначено жодних зауважень щодо визначеної позивачем разом з третьою особою як проектною організацією категорії складності об'єкта «ІІІ», а також не повернуто зазначену декларацію, що свідчить про те, що фактично відповідач погодився з визначеною категорією складності.

Аналогічна позиція викладена у рішенні Вищого адміністративного суду України від 09.11.2016 року у справі № 813/2755/15 (К/800/14173/16), рішенні Вищого адміністративного суду України від 24.06.2014 року 826/19804/13-а.

Внаслідок викладеного, суд дійшов до висновку, що фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 дотримано вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, відтак, посадовими особами Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області протиправно прийнято припис від 19.10.2016 року №С-1910/7 та постанову від 28.10.2016 року №3-2810/5-10/10-62/2810/08/01, а тому оскаржувані рішення підлягають скасуванню.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Частиною 1 ст.6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до положень ч.1 ст.9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У силу ч.1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 242 КАС України встановлено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню частково.

Відповідно до частини 3 статті 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, у редакції від 08.10.2016 року, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 розмір мінімальної заробітної плати, а майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Станом на 01.01.2016 року мінімальна заробітна плата становить 1378,00 грн. відповідно до Закону України від 25.12.15 № 928-VIII «Про Державний бюджет на 2016 рік», відтак позивач при зверненні до суду мав сплатити 2756,00 грн. (1378,00 грн. + 1378,00 грн.) за дві вимоги немайнового характеру та 1305,00 грн. за одну вимогу майнового характеру.

Як вбачається з наявної у матеріалах справи квитанції від 17.11.2016 №16713700, позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір у розмірі 4134,00 грн.

Таким чином, враховуючи розмір задоволених позовних вимог, суд вказує про присудження на користь позивача судових витрат у розмірі 2683,00 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 5-11, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1, адреса: 02121, АДРЕСА_1) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (, адреса: 01133, м. Київ, бульв. Лесі Українки, 26) про визнання протиправними дій, скасування припису та постанови задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.10.2016 року №С-1910/7;

3. Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №3-2810/5-10/10-62/2810/08/01 від 28.10.2016 року.

4. Позов в іншій частині залишити без задоволення.

5. Присудити здійснені фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 документально підтверджені судові витрати у розмірі 2683,00 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят три гривні 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.Т. Шрамко

Рішення у повному обсязі складено 08 серпня 2018 року