Справа № 541/1198/18
Суддя: Куцин В. М.
Дата ухвалення: 2018-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 541/1198/18
Провадження № 2-а/541/46/2018
Миргородський міськрайонний суд Полтавської області
У Х В А Л А

17 серпня 2018 року м.Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Куцин В.М.

при секретарі Євдокимової Н.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Миргороді Полтавської області адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до виконавчого комітету Миргородської міської ради Полтавської області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття справи про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться адміністративна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до виконавчого комітету Миргородської міської ради Полтавської області про скасування постанови №34 адміністративної комісії при Миргородському міськвиконкомі від 14 березня 2018 року про накладення адміністративного стягнення, закриття справи про адміністративне правопорушення та стягнення з відповідача понесені судові витрати. Окремо від позовної заяви позивач ОСОБА_1 подала заяву про поновлення строку на оскарження постанови №34 адміністративної комісії при Миргородському міськвиконкомі від 14 березня 2018 року оскільки існують поважні підстави пропущення нею передбаченого ст.289 КУпАП строку на оскарження. Вказану заяву обґрунтували тим, що протокол відносно неї не складався, не надавався їй для надання власних пояснень та підписання. Копія протоколу їй не вручалася, на засідання комісії позивач по справі присутня не була, на повідомленні про вручення поштового відправлення від 14.03.2018 відсутні відмітки про вручення їй постанови працівником поштового звязку. Крім того, про існування постанови їй стало відомо з листа та постанови про відкриття виконавчого провадження від 11 травня 2018 року, який отриманий позивачем 01 червня 2018 року (а.с.5).

Ухвалою суду від 06.06.2018 року відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін за вказаною позовною заявою ОСОБА_1 та призначено судове засідання на 08 червня 2018 року о 11 год. 30 хв. Відповідно до довідки в звязку з неявкою сторін фіксування судового процесу не велося, справа призначена до судового розгляду на 11 липня 2018 року о 15 год. 30 хв. (а.с.25).

26.06.2018 відповідач по справі надав відзив на адміністративний позов, згідно з яким просив позовну заяву ОСОБА_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття справи про адміністративне правопорушення залишити без розгляду в звязку з пропущенням строку на оскарження (а.с.30-31).

В судове засідання позивач ОСОБА_1 повторно не зявилася. Про судове засідання належним чином повідомлена (а.с.53, 60, 61). 25.07.2018 позивач ОСОБА_1 подала заяву про перенесення судового засідання в звязку з необхідністю укладення угоди з захисником (а.с.56). 17.08.2018 подала заяву про перенесення судового засідання в звязку з погіршенням стану здоровя (а.с.63).

Судом, в звязку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого позивача, незалежно від причин неявки, а також достатністю часу на отримання правничої допомоги та укладення відповідної угоди з представником, непідтвердження погіршення стану свого здоровя позивачем з метою дотримання розумності строку розгляду справи постановлено справу розглядати за відсутності позивача ОСОБА_1 на підставі п.2 ч.3 ст.205 КАС України.

Представник відповідача ОСОБА_2 проти задоволення позову заперечувала, вважала за можливе розглядати справу у відсутність позивача зважаючи на повторність його неявки, вказала, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без розгляду на підставі ч.4 ст.123 КАС України в звязку з пропуском позивачем строку подання позовної заяви та відсутність поважних причин такого пропуску, що підтверджується наданими доказами направлення копії постанови №34 від 14.03.2018 та показами свідка ОСОБА_3 про відмову ОСОБА_1 від отримання вказаної постанови.

В судовому засіданні 17.08.2018 свідок ОСОБА_3 суду пояснив, що 16.04.2018 позивач по справі ОСОБА_1 від отримання постанови №34 адміністративної комісії при Миргородському міськвиконкомі від 14 березня 2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.152 КУпАП відмовилася, про що був складений акт (а.с.62).

Заслухавши представника відповідача, свідка, суд приходить до наступного:

Згідно ч.4 ст.123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

У відповідності до п.8 ч.1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до ст.284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов:

1) про накладення адміністративного стягнення;

2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу;

3) про закриття справи.

Постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

На підставі ст.285 КУпАП України постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Копія постанови в той же строк вручається або висилається потерпілому на його прохання.

Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

Постановою Пленуму Верховного Суду від 24.06.1988 №6 «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення», чинною на даний час пропущення встановленого десятиденного строку оскарження постанови не може бути підставою для відмови у прийнятті скарги. У зв'язку з тим, що зазначений строк є процесуальним, скарга і документи, подані після його закінчення, відповідно до ст.85 ЦПК залишаються без розгляду, якщо суд не знайде підстав для поновлення строку.

Обґрунтування заяви позивача про поновлення строку на подання позовної заяви в порядку Кодексу адміністративного судочинства України про скасування постанови №34 адміністративної комісії при Миргородському міськвиконкомі від 14 березня 2018 року про накладення адміністративного стягнення, закриття справи про адміністративне правопорушення та стягнення з відповідача понесені судові витрати не містить поважних причин такого поновлення, оскільки аргументи позивача повністю спростовані наданими відповідачем по справі: відміткою про неявку на запрошення в інспекцію з благоустрою ВЖКГ Миргородської міської ради (а.с.48), фіскальним чеком від 12.03.2018 про оплату ОСОБА_1 рекомендованого відправлення (а.с.49). А також показами свідка ОСОБА_3 відмови позивача по справі ОСОБА_1 від отримання копії постанови №34 від 14.03.2018 та складеним актом про це (а.с.62).

Відповідно до статті 132 КАС України «ОСОБА_4 судових витрат» судові витрати складаються із судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

До витрат, повязаних з розглядом справи, належать витрати:

1) на професійну правничу допомогу;

2) сторін та їхніх представників, що повязані із прибуттям до суду;

3) повязані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз;

4) повязані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;

5) повязані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Відповідно до ч.4 ст.288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита. А отже позивач ОСОБА_1 при поданні позовної заяви судовий збір не сплачувала.

До матеріалів справи долучені надані позивачем як докази понесених ним у звязку з підготовкою до розгляду даної справи, витрат на професійну правничу допомогу, у вигляді квитанції серія № 050619 на суму 600 грн. від 05 червня 2018 року, виданої адвокатом ОСОБА_4 за підготовку і подання позовної заяви.

Позивачем на вимогу п.1 ч.3 ст.134 КАС України не надано договору про надання правничої допомоги, яким визначається розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, повязану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, визначаються згідно з умовами договору, та не надано доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Визначення поняття розрахункового документа наведено у ст. 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». Так, розрахунковий документ - документ встановленої форм та змісту (касовий чек, товарний чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів, купівлі-продажу іноземної валюти, надрукований у випадках, передбачених цим Законом, і зареєстрований у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або заповнений вручну.

Згідно з п. 6 ст. 9 цього Закону при продажу товарів (крім технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту) (наданні послуг) фізичними особами - підприємцями, які відносяться відповідно до Податкового кодексу України до груп платників єдиного податку, що не застосовують реєстратори розрахункових операцій.

Отже виходячи з вказаних норм Закону розрахунковим документом за надані послуги може бути розрахункова квитанція заповнена вручну, проте цей документ має бути встановленої форми та змісту.

Наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 затверджено Положення про форму і зміст розрахункових документів, яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11.02.2016 за № 220/28350. Установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов'язкові реквізити розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов'язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий (п.3). Серед вимог до розрахункової квитанції, що визначені розділом ІV цього Положення, міститься вимога про зазначення серії (чотири літери) та номеру (шість цифр), нанесені при виготовленні бланка квитанції.

Вказана вимога при видачі квитанції адвокатом ОСОБА_4 не додержана, а тому такий документ не може бути прийнятий як розрахунковий.

Враховуючи вищенаведене, даний документ квитанція №050619 не є допустимим доказом понесення позивачем судових витрат 600 грн. сплачених позивачем за надання правничої допомоги, а також відсутність договору про надання правничої допомоги, неподання позивачем інших доказів на підтвердження понесення витрат на правничу допомогу, - тому суд не знаходить підстав для відшкодування позивачу ОСОБА_1 понесених витрат на правничу допомогу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 123, 240 - 243, 248, 250, 251, 256, 257, 292-297 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до виконавчого комітету Миргородської міської ради Полтавської області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття справи про адміністративне правопорушення - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Харківського апеляційного адміністративного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення

Повний текст ухвали складений 22.08.2018 року.

Суддя ОСОБА_5