Справа № 820/4350/18
Суддя: Зінченко А.В.
Дата ухвалення: 2018-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

09 серпня 2018 р. № 820/4350/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Зінченко А.В.

при секретарі - Алавердян Е.А.

за участі сторін:

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 (АДРЕСА_1,61093, код ЄДРПОУ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (пров. Соборний, буд. 1,м. Харків,61200) про скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_3, звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, в якому просила суд скасувати наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 133 від 10.05.2017 року, яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 23.03.2017 року № ХК 10 на обєкті «Реконструкція квартири № 3 в житловому будинку № 41 по вул. Левченка м. Харкова».

В обґрунтування позову зазначила, що відповідачем було порушено порядок проведення перевірки, за результатами якої винесений спірний наказ. Крім того, вказала, що реконструкція квартири № 3 в житловому будинку № 41 по вул. Левченка м. Харкова відбувалась з дотриманням правил та норм законодавства, а отже, у відповідача були відсутні підстави для винесення спірного наказу.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, в задоволенні позовних вимог просив відмовити.

Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши долучені до матеріалів справи документи, суд встановив наступні обставини.

ОСОБА_3 подала до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради декларацію про початок виконання будівельних робіт № ХК 10, яка була зареєстрована 23.03.2017 року з метою реконструкції квартири № 3 в житловому будинку № 41 по вул. Левченка у м. Харкові.

На підставі звернення ОСОБА_4 від 18.04.2017 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради з 27.04.2017 року по 05.05.2017 року було проведено позапланову перевірку на обєкті будівництва за адресою: м. Харків, вул. Левченка, 41. За результатами перевірки було скасовано реєстрацію про початок виконання будівельних робіт від 23.03.2017 року № ХК 10 наказом Інспекції № 133 від 10.05.2017 року у звязку з виявленням факту подання в декларації про початок виконання будівельних робіт по обєкту «Реконструкція квартири № 3 в житловому будинку № 41 по вул. Левченка м. Харкова» недостовірних відомостей, які є підставою вважати обєкт самочинним будівництвом, як такий, що реконструюється зі зміною зовнішньої конфігурації без містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та належно затвердженої проектної документації.

Не погодившись із вказаним наказом, позивач звернулась до суду.

Оцінюючи наявні в матеріалах справи докази та дослідивши викладені обставини, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність", для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури, додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Державний контроль та нагляд у системі центрального органу виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Відповідно до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №294 від 09.07.2014 року та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ №553 від 23.05.2011 року, основними завданням Держархбудінспекції та її територіальних органів є виконання дозвільних, реєстраційних функцій та здійснення контролю і нагляду у сфері будівництва, містобудування та архітектури. Крім того, інспекції державного архітектурно-будівельного контролю є єдиним органом державної влади уповноваженим на встановлення факту готовності об'єкту до експлуатації. Прийняття в експлуатацію об'єктів проводиться шляхом реєстрації Державною архітектурно-будівельною інспекцією та її територіальними органами поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації або на підставі акта готовності об'єкта до експлуатації шляхом видачі Інспекцією сертифікату.

Згідно ст. 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Пунктом 3 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ №553 від постановою 23.05.2011 року (далі Порядок №553) визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Пунктом 5 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 цього Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, за винятком випадків виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт.

Пунктом 13 зазначеного Порядку передбачено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до п.16 цього ж Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном (пункт 15 Порядку № 553).

Як передбачено у пунктах 17, 18 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Згідно з п. 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як вбачається з акту перевірки, вона здійснювалась одноосібно ОСОБА_5 Позивач та інші особи під час перевірки не були присутні.

ОСОБА_5 був викликаний в судове засідання та допитаний в якості свідка з обставин проведення перевірки на обєкті «Реконструкція квартири № 3 в житловому будинку № 41 по вул. Левченка м. Харкова».

Свідок пояснив, що перед початком перевірки був здійсненний телефонний дзвінок на мобільний телефон позивачки з метою повідомлення про перевірку. Телефон ОСОБА_3 був вимкнений. Зателефонувавши до домофону квартири, жінка, яка представилась мамою ОСОБА_3 повідомила, що позивачка на даний час перебуває за кордоном.

Зі слів ОСОБА_5 іншими способами ОСОБА_3 про перевірку не повідомлялась і перевірка було проведено за її відсутності.

З огляду на вказані обставини та пояснення, суд приходить до висновку про недотримання відповідачем процедури проведення перевірки, оскільки такі дії не узгоджуються із положеннями Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, оскільки вона не була проведена у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, службове посвідчення та направлення на проведення перевірки не предявлялись.

За таких обставин, позивач була позбавлена можливості бути присутньою під час проведення перевірки, надавати свої зауваження, пояснення та заперечення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Процедура виконання будівельних робіт визначена Порядком виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466 (далі Порядок № 466).

Відповідно до пункту 1 зазначеного Порядку № 466 будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Частиною 2 ст. 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Пунктом 24 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" встановлено, що декларацію може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю, який її зареєстрував у разі встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 22 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 "Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів" встановлено, що у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю. Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня, з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

З аналізу вказаних норм вбачається, що достатньою підставою для того, щоб вважати об'єкт самочинним будівництвом є те, що він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Крім того, варто зазначити, що юридичними фактами, які складають правову підставу скасування декларації, є: самочинне будівництво, зокрема, істотне відхилення від проекту та/або істотне порушення будівельних норм і правил, якщо об'єкт будівництва збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Як вбачається з акту № 365-А перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 05.05.2017 року, відповідач прийшов до висновку про те, що реконструкція житлового будинку виконується без належно затвердженої проектної документації, зі зміною зовнішньої конфігурації будівлі та збільшення загальної площі з 33, 6 кв.м. до 90, 3 кв.м., без здійснення авторського нагляду.

З цього приводу, суд зазначає, що відповідно до даних декларації № ХК 10 від 23.03.2017 року, загальна площа будівлі відповідно до проектної документації становить 90,3 кв.м. У розділі характеристика житлових будинків вказано, що будинок одноповерховий з мезоніном.

У відповідності до розділу 3 Державних будівельних норм України ДБН В.2.2-Х-20ХХ, мезонін - фрагмент простору горища з вертикальними стінами та вікнами, яких займає обмежену частину площі поверху.

Натомість, поверх мансардний (або мансарда) - поверх у горищному просторі, фасад якого повністю або частково утворений поверхнею (поверхнями) похилої чи ламаної покрівлі.

Дослідивши надані в судовому засідання представником позивача фото та заслухавши пояснень учасників процесу, суд дійшов висновку про помилковість висновку Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо позивачкою було здійснено надбудову мансардного поверху, адже, відмінною особливістю мансардного поверху є те, що він влаштований по всій площі покрівлі. Як вбачається з фото, наданих представником позивача, будь-яких ознак будівництва з інших ракурсів будинку не виявлено.

Щодо збільшення загальної площі житлового будинку до 90, 3 кв.м., суд зазначає, що ці дані були вказані ОСОБА_3 у декларації ХК 10 від 23.03.2017 року, а тому висновок відповідача про подання недостовірних даних в цій частині суд вважає хибним.

Що стосується висновку відповідача про віднесення обєкта «Реконструкція квартири № 3 в житловому будинку № 41 по вул. Левченка м. Харкова» до самочинного будівництва як такого, що реконструюється без отримання містобудівних умов та належно затвердженої проектної документації, суд зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст.8 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що робоча документація для будівництва (реконструкції, реставрації, капітального ремонту) об'єкта архітектури виконується відповідно до державних стандартів, норм і правил на підставі затвердженого проекту.

Відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Згідно з ч.1 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією (п.8 ст.1 Закону).

Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Згідно пункту 25 Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року № 109, містобудівні умови та обмеження не надаються на: реконструкцію житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, улаштування в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових будівлях підприємств та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення.

Крім того, відповідно до розяснення Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо процедур отримання документів, необхідних відповідно до законодавства для здійснення будівництва обєктів (залежно від категорії складності) на офіційному сайті http://www.dabi.gov.ua фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування обєкта будівництва (далі містобудівні умови і обмеження).

Містобудівні умови та обмеження документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Для отримання містобудівних умов та обмежень замовник звертається до відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури (структурного підрозділу районної державної адміністрації, виконавчого комітету міської ради) із заявою установленої форми, до якої додаються: засвідчена в установленому порядку копія документа про право власності (користування) земельною ділянкою (документом, на підставі якого використовується земельна ділянка для будівництва, може бути державний акт, свідоцтво про право власності на землю, договір оренди/суперфіцію; під терміном «засвідчена в установленому порядку» мається на увазі або нотаріальне посвідчення документа, або посвідчення документа керівником підприємства, установи, організації, що надає такий документ); ситуаційний план-схема щодо місцезнаходження земельної ділянки (виконується у довільній графічній формі на викопіюванні із матеріалів містобудівної або картографічної документації); викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; кадастрова довідка з містобудівного кадастру (у разі наявності); черговий кадастровий план (витяг із земельного кадастру у разі відсутності містобудівного кадастру); фотофіксація земельної ділянки (з оточенням); містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва.

Таким чином, можна прийти до висновку, що містобудівні умови та обмеження отримуються будівельником тільки в разі забудови земельної ділянки або відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки. Як вбачається з матеріалів справи, в даному випадку земельна ділянка позивачкою в процесі реконструкції не використовувалась.

Суд не приймає до уваги пояснення представника відповідача про те, що обовязок отримання ОСОБА_3 містобудівних умов та обмежень в даному випадку зумовлений лише збільшенням загальної площі будинку. Інших пояснень представник відповідача з цього приводу не надала.

З огляду на вищезазначене, суд вважає необґрунтованим висновок відповідача про віднесення обєкта «Реконструкція квартири № 3 в житловому будинку № 41 по вул. Левченка м. Харкова» до самочинного будівництва як такого, що реконструюється без отримання містобудівних умов та належно затвердженої проектної документації.

Щодо висновку Інспекції про подання в декларації недостовірних даних в частині зазначення в декларації ГАПом та відповідальним за авторський нагляд ОСОБА_6, суд зазначає наступне.

Як вбчається з акту перевірки № 365-А від 05.05.2017 року, відповідно до листа ТОВ «Актуаль» від 27.04.2017 року № 146/0/17 проектна документація по зазначеному обєкту ними не виконувалась, наказ від 22.02.2017 року № б/н про призначення ГАПом та відповідальним за авторський нагляд ОСОБА_6 в реєстрі наказів ТОВ «Актуаль» відсутній.

За таких обставин відповідач прийшов до висновку, що позивач вказала в декларації про початок виконання будівельних робіт по обєкту «Реконструкція квартири № 3 в житловому будинку № 41 по вул. Левченка м. Харкова» недостовірні відомості, які є підставою вважати обєкт самочинним будівництвом.

Проте, позивачем до матеріалів справи був наданий лист директора ТОВ «Актуаль» від 31 травня 2017 року, яким було повідомлено, що дані у вищезазначеному листі є помилковими, оскільки наказом від 22.02.2017 року за № 37 було призначено головним інженером проекту та відповідальним за авторський нагляд ОСОБА_7 і саме він розробляв Робочий проект за вказаною адресою. Також, був наданий робочий проект та наказ про призначення ОСОБА_7 головним інженером проекту та відповідальним за авторський нагляд по обєкту «Реконструкція квартири № 3 в житловому будинку № 41 по вул. Левченка м. Харкова».

Оцінюючи надані представниками позивача та відповідача листи ТОВ «Актуаль», суд зазначає, що лист ТОВ «Актуаль» від 27.04.2017 року № 146/0/17 не містить печатки підприємства, на відміну від листа від 31.05.2018 року.

Крім того, представник відповідача в судовому засіданні не змогла пояснити, яким чином запит Інспенкції ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про надання інформації ТОВ «Актуаль» та відповідь на нього датовані та надійшли до Інпекції в один день.

Крім того, дані листа ТОВ «Актуаль» від 27.04.2017 року № 146/0/17 про відсутність наказу від 22.02.2017 року № б/н в реєстрі наказів ТОВ «Актуаль» не підкріплені жодними доказами, зокрема, роздруківкою витягу з реєстру наказів.

В судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що оформленням декларації, як і розробленням документації для реконструкції займалось ТОВ «Актуаль» і саме працівниками підприємства було помилково зазначено ГАПом та відповідальним за авторський нагляд ОСОБА_6.

Також, суд зазначає, що об'єктивна сторона правопорушення, яке є підставою для скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, передбачає вчинення замовником будівництва такої неправомірної дії як наведення у цій декларації недостовірних даних, яка може буди виражена у тому, що інформація, яка зазначена в декларації, не відповідала дійсності на час подання такої, а також у разі наявності розбіжностей між зазначеними в ній даними.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, що подання позивачкою недостовірних даних в цій частині, яке відбулось не з її вини, та яке було спростовано в подальшому, не може свідчити про наявність умисного наміру, оскільки згідно приписів Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» лише істотні відхилення від проекту та/або істотні порушення будівельних норм і правил можуть вважатись достатньою підставою для скасування реєстрації декларації. Крім того, ОСОБА_3 отримав право на виконання будівельних робіт, декларація відповідала усім встановленим чинним законодавством України вимогам як за її формою так і за змістом, оскільки жодних зауважень при її реєстрації Департаментом не висловлено, про що свідчить факт її реєстрації.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку про протиправність дій відповідача під час проведення позапланової перевірки та помилковість висновків про подання позивачем в декларації про початок виконання будівельних робіт по обєкту «Реконструкція квартири № 3 в житловому будинку № 41 по вул. Левченка м. Харкова» недостовірних відомостей, які є підставою вважати обєкт самочинним будівництвом, як такий, що реконструюється зі зміною зовнішньої конфігурації без містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та належно затвердженої проектної документації, вважаємо, що наказ Інспекції № 133 від 10.05.2017 року є протиправним та підлягає скасуванню.

Статтею 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтується її вимоги та заперечення. Частиною 2 цієї статті визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Висновки відповідача про законність дій та винесеного наказу, є не обгрунтованими та такими що не відображають дійсні обставини справи.

Відповідно до п.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 243, 244, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_3 (АДРЕСА_2, 61093, код НОМЕР_1) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (пров. Соборний, буд. 1, м. Харків, 61200) про скасування наказу - задовольнити.

Скасувати наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради №133 від 10.05.2017 року.

Стягнути з Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (пров. Соборний, буд. 1, м. Харків, 61200) на користь ОСОБА_3 (код НОМЕР_1) сплачений судовий збір в сумі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі безпосередньо до Харківського апеляційного адміністративного суду апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду у відповідності до ст. 295 цього Кодексу.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення виготовлено 14 серпня 2018 року.

Суддя Зінченко А.В.