Справа № 826/1214/18
Суддя: Василенко Я.М.
Дата ухвалення: 2018-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/1214/18 Головуючий у 1-й інстанції: Скочок Т.О.
Суддя-доповідач: Василенко Я.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Василенка Я.М.,

суддів Кузьменка В.В., Шурка О.І.,

при секретарі Баглай О.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 29.03.2018 у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «Глуско Рітейл» звернулось до суду першої інстанції з позовом, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби від 20.10.2017 № .

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 29.03.2018 позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідач звернувся із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що Головним управлінням Державної фіскальної служби у Херсонській області проведено фактичну перевірку об'єкту АЗС, розташованого за адресою м. Херсон, Бериславське шосе, 3А, щодо платника податків товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл», зареєстрованого в Офісі великих платників податків Державної фіскальної служби, за результатами якої складно акт фактичної перевірки.

У висновках вказаного акту перевіряючими зазначено про порушення товариством з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» п. 2.6 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 № 637, в частині несвоєчасного оприбуткування готівкових коштів, які надійшли до каси РРО у відповідних КОРО, а саме:

- 08.12.2016 до каси РРО надійшли грошові кошти у сумі 44 097,80 грн., які було оприбутковано у відповідній КОРО 09.12.2016 на підставі Z-звіту від 09.12.2016;

- 08.03.2017 до каси РРО надійшли готівкові кошти у сумі 41 646,06 грн., які було оприбутковано у відповідній КОРО 09.03.2017 на підставі Z-звіту від 09.03.2017;

- 27.06.2017 до каси РРО надійшли готівкові кошти у сумі 17 050,49 грн., які було оприбутковано у відповідній КОРО 28.06.2017 на підставі Z-звіту від 28.06.2017.

На підставі викладеного, Офісом великих платників Державної фіскальної служби прийнято податкове повідомлення-рішення від 20.10.2017 № , яким до товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) у розмірі 513 971,75 грн.

Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду першої інстанції.

Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що оскільки у товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» була відсутня можливість здійснити друк звітних чеків (Z-звітів) та оприбуткування готівкових коштів у день фактичного надходження через вихід з ладу реєстратора розрахункових операцій, а також враховуючи, що у період виходу з ладу реєстратора розрахункових операцій товариством з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» не було здійснено жодної розрахункової операції, отже і не було необхідності використовувати розрахункові книжки, то застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) є протиправним, у зв'язку із чим податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби від 20.10.2017 № підлягає скасуванню, а позов задоволенню.

Апелянт у своїй скарзі зазначає, що відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством України. Податкове повідомлення-рішення є обґрунтованим, оскільки у ході перевірки встановлено нездійснення обліку готівкових коштів на загальну суму 102 794, 35 грн.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.

Згідно з пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають, зокрема, право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки (п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України).

Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об'єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) (пп. 75.1.3 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України).

У відповідності до п.п. 80.1 та 80.2 ст. 80 Податкового кодексу України фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи). Фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції, під розписку до початку проведення такої перевірки.

Вказане також підтверджується положеннями ст. 15 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», згідно з якою контроль за додержанням суб'єктами господарювання порядку проведення розрахунків за товари (послуги), інших вимог цього Закону здійснюють органи доходів і зборів шляхом проведення фактичних та документальних перевірок відповідно до Податкового кодексу України.

Як вбачається зі змісту акта фактичної перевірки, контролюючим органом встановлено порушення порядку ведення товариством з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» касових операцій.

Так, нормативно-правовим актом, який визначає порядок ведення касових операцій у національній валюті України підприємствами (підприємцями), а також окремі питання організації банками роботи з готівкою, є Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затверджене постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 № 637, який діяв станом на момент виникнення спірних правовідносин (надалі - Положення № 637).

Приписами п. 2.6 Положення № 637 передбачено, що уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися.

Оприбуткуванням готівки в касах підприємств, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги відповідно до вимог глави 4 цього Положення, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів.

У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК).

Підприємствам, яким Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» надано право проводити розрахунки готівкою із споживачами без використання РРО та РК і специфіка функціонування яких унеможливлює оформлення ними кожної операції касовим ордером (продаж проїзних і перевізних документів; білетів державних лотерей; квитків на відвідування культурно-спортивних і видовищних закладів тощо), дозволяється оприбутковувати готівку наприкінці робочого дня за сукупністю операцій у цілому за робочий день з оформленням касовими документами і відображенням у відповідній книзі обліку.

Суми готівки, що оприбутковуються, мають відповідати сумам, визначеним у відповідних касових (розрахункових) документах.

Так, у силу п. 9 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», суб'єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу, зокрема, зобов'язані щоденно друкувати на реєстраторах розрахункових операцій (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг) фіскальні звітні чеки у разі здійснення розрахункових операцій.

Аналогічні положення також викладено у п. 4 розділу ІІІ Порядку реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги), затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 № 547 (надалі - Порядок реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій), згідно з яким суб'єкти господарювання, які використовують РРО для здійснення розрахункових операцій у готівковій та/або безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, зобов'язані, зокрема, друкувати X-звіти, Z-звіти та інші документи, що передбачені документацією на РРО, відповідно до законодавства.

Виходячи з системного аналізу наведених положень, колегія суддів звертає увагу на те, що суб'єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або безготівковій формі при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, зобов'язані своєчасно та в повній мірі оприбутковувати всю готівку, що надходить до кас, та щоденно, тобто кожного робочого дня по закінченні зміни, але не пізніше 24 години цього ж дня, друкувати на РРО фіскальні звітні чеки, забезпечувати їх зберігання в КОРО, а також відображати (здійснювати відповідні записи) на їх підставі кошти у повній сумі їх фактичних надходжень у КОРО у день одержання таких готівкових коштів. Невиконання будь-якої з цих дій є порушенням порядку оприбуткування готівки, за яке встановлена відповідальність.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 14.06.2016 у справі № 0870/11140/12 та в ухвалі від 30.04.2015 у справі № 21-911а15.

Водночас, висновки контролюючого органу, на підставі яких прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, щодо несвоєчасного оприбуткування готівкових коштів, які надійшли до каси РРО у відповідних КОРО, не відповідають дійсності, оскільки 08.12.2016, 08.03.2017 та 27.06.2017 у товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» була відсутня можливість здійснити друк звітних чеків (Z-звітів) та оприбуткування готівкових коштів у день фактичного надходження через вихід з ладу реєстратора розрахункових операцій.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», на період виходу з ладу реєстратора розрахункових операцій та здійснення його ремонту або у разі тимчасового, не більше 7 робочих днів, відключення електроенергії проведення розрахункових операцій здійснюється з використанням книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки або із застосуванням належним чином зареєстрованого резервного реєстратора розрахункових операцій.

При цьому, якщо на період виходу з ладу РРО або в разі відключення електроенергії розрахункові операції проводяться з використанням книги ОРО та розрахункової книжки, після встановлення відремонтованого (резервного) РРО або відновлення постачання електроенергії необхідно провести через РРО суми розрахунків за час роботи з використанням розрахункової книжки, а також відповідно до контрольної стрічки (у випадку обнулення оперативної пам'яті) - за час роботи, що передував виходу РРО з ладу або відключенню електроенергії, окремо за кожною ставкою податку на додану вартість, акцизного податку або іншого податку (збору), після чого слід виконати Z-звіт. За потреби виконується операція «службове внесення» на суму готівки, що зберігається на місці проведення розрахунків (п. 10 розділу ІІІ Порядку реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій).

Відповідно до п. 11 розділу ІІ Порядку реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затвердженого наказом Міністерства фінансів України14.06.2016 №547, у розділі 4 книги ОРО, зареєстрованої на РРО, обліковуються ремонти, роботи з технічного обслуговування, а також перевірки конструкції та програмного забезпечення РРО. Графи 1 - 5 заповнює особа, яка здійснює ремонт, технічне обслуговування або перевірку, графи 6 та 7 - працівник суб'єкта господарювання після відновлення працездатності РРО. У разі виходу РРО з ладу графи 1, 2 заповнює працівник суб'єкта господарювання безпосередньо після виходу РРО з ладу. За потреби до розділу 4 книги ОРО може вноситися додаткова інформація.

Як зазначено в акті перевірки, відповідно до запису в КОРО р/1 (попередня закінчена) в розділі 4 є записи про несправність РРО з 00:00 год. 09.12.2016 до 00:23 год. 09.12.2016, про несправність РРО з 23:57 год. 08.03.2017 до 00:01 год. 09.03.2017, а також про несправність РРО з 17:10 год. 27.06.2017 до 04:43 год. 28.06.2017. Проте, у розділах 2 та 3 вказаної КОРО відсутні записи про використання РК 08.12.2016, 08.03.2017 та 27.06.2017.

Таким чином, актом перевірки підтверджено, що 08.12.2016, 08.03.2017 та 27.06.2017, з урахуванням того, що друкування на РРО фіскальних звітних чеків (Z-звітів) здійснюється не пізніше 24 години цього ж дня (тобто 00:00 год.), мала місце несправність РРО на перевіряємому об'єкті. Відтак, позивач з об'єктивних причин був позбавлений можливості роздрукувати Z-звіти не пізніше 24 години (тобто 00:00 год.) 08.12.2016, 08.03.2017 та 27.06.2017.

Водночас, використання розрахункової книжки (РК), у силу наведених вище законодавчих положень, здійснюється у разі проведення розрахункових операцій. При цьому, у період виходу з ладу реєстратора розрахункових операцій товариством з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» не було здійснено жодної розрахункової операції. Вказане відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, не спростовано та зворотного не доведено, а тому доводи апелянта про необхідність використання позивачем у межах спірних правовідносин розрахункової книжки не підтверджені, у зв'язку із чим є необґрунтованими.

Отже, враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що оскільки наявними у матеріалах справи доказами не підтверджено факту порушення товариством з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» п. 2.6 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 № 637, то податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників Державної фіскальної служби від 20.10.2017 № є протиправним та підлягає скасуванню, що вірно встановлено судом першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 244, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 29.03.2018 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий: Василенко Я.М.

Судді: Кузьменко В.В.,

Шурко О.І.

Повний текст постанови виготовлений 14.08.2018.