Справа № 826/1326/18
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2018-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

07 серпня 2018 року м. Київ№ 826/1326/18
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет споруНаціональної комісії з цінних паперів та фондового ринку Компанія "Хенкель & Ко. Зекткеллерай Гес.м.б.Х" Публічне акціонерне товариство "Київський завод шампанських вин "Столичний"
про представники учасників справи: визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії позивача - не прибув; відповідача - Дубаневич О.З.; третьої особи-1 - Слесарчук В.М.; третьої особи-2 - Голосій Т.А.,
(у судовому засіданні 07.08.2018, відповідно до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по ухвалі - КАС України), проголошено вступну та резолютивну частини ухвали),

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (04212, АДРЕСА_1, ідентифікаційний код: НОМЕР_1) (далі - позивач або ОСОБА_1.) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (01010, м. Київ, вул. Московська, 8, к. 30, код ЄЛРПОУ: 37956207) (по тексту - відповідач або Нацкомісія), в якому просить суд:

визнати бездіяльність відповідача щодо анулювання/скасування реєстрації випуску (емісії) акцій Публічного акціонерного товариства "Київський завод шампанських вин "Столичний", що здійснена на підставі протоколу № 3 загальних зборів акціонерів ЗАТ "КЗШВ "Столичний" від 20.02.2001 протиправною;

зобов'язати Нацкомісію вчинити певні дії, а саме:

скасувати випуск/емісію акцій ПАТ "КЗШВ "Столичний", що здійснена на підставі протоколу № 3 загальних зборів акціонерів ЗАТ "КЗШВ "Столичний" від 20.02.2001;

скасувати реєстрацію випуску акцій, що здійснена на підставі рішення загальних зборів ЗАТ "КЗШВ "Столичний" від 20.02.2001 (протокол № 3 від 20.02.2001);

скасувати/анулювати свідоцтво про реєстрацію випуску акцій від 14.06.2001 № 252/10/1/2001 та свідоцтво про реєстрацію випуску акцій від 31.10.2008 № 438/1/08;

зупинити обіг акцій ПАТ "КЗШВ "Столичний" Серії А за порядковими номерами № 0 та Серії В за порядковими номерами № 0;

вилучити акції ПАТ "КЗШВ "Столичний" Серії А за порядковими номерами № 0 та Серії В за порядковими номерами № 0 з обігу на ринку цінних паперів;

вжити передбачених законом заходів із приведення реєстру цінних паперів ПАТ "КЗШВ "Столичний" в належний стан з врахуванням зміни/зменшення загального обсягу акцій з 59 400 штук до 37 000 штук та зменшення статутного капіталу Товариства з 148 500,00 грн. до 92 500,00 грн.

Обґрунтовуючи підстави позову ОСОБА_1, по-перше, вказує, що йому стало випадково відомо про прийняття в 2001 році ПАТ "Київський завод шампанських вин "Столичний" на загальних зборах акціонерів рішення про збільшення статутного капіталу шляхом випуску додаткової кількості (додаткової емісії) акцій (протокол № 3 Загальних зборів ПАТ "Київський завод шампанських вин "Столичний" від 20.02.2001), а тому, з огляду на те, що позивач не був належним чином повідомлений ані про проведення загальних зборів від 20.02.2001, ані про питання, що виносилися на порядок денний зазначених зборів, внаслідок чого був позбавлений можливості належним чином реалізувати надані законом права акціонера, а саме - прийняття участі у зазначених зборах, висловлювати свої пропозиції та міркування з питань порядку денного, зокрема, щодо додаткової емісії акцій третьої особи-2, а також, придбання акцій додаткової емісії цінних паперів ПАТ "Київський завод шампанських вин "Столичний", збільшення статутного капіталу третьої особи-2 шляхом випуску/емісії додаткової кількості акцій було здійснено з грубими порушеннями законодавства та прав акціонерів, що, в свою чергу, має наслідком визнання такої емісії незаконною та її анулювання. Позивач наголошує про наявне порушення прав позивача бездіяльністю суб'єктом владних повноважень - Департаментом НКЦПФР у Центральному регіоні, а також свідоме ухилення останнім від вчинення дій по припиненню здійснення ПАТ "Київський завод шампанських вин "Столичний" правопорушення у сфері обігу цінних паперів та прав акціонерів, у зв'язку із чим такі порушення прав ОСОБА_1 потребують судового захисту шляхом визнання бездіяльності Департаменту НКЦПФР у Центральному регіоні протиправною, а також шляхом зобов'язання Нацкомісію вчинити певні дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.02.2018 (суддя Пащенко К.С.) відкрито провадження у даній адміністративній справі; постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження; призначено справу до розгляду в підготовче засідання на 29.03.2018.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 29.03.2018 судом залучено Компанію "Хенкель Ц Ко. Зекткеллерай Гес.м.б.Х" (далі - третя особа-1 або повністю найменування) та Публічне акціонерне товариство "Київський завод шампанських вин "Столичний" (за текстом - третя особа-2 або ПАТ "Київський завод шампанських вин "Столичний") до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

У судових засіданнях 29.03.2018, 26.04.2018 та 07.06.2018 судом оголошувалась перерва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 07.06.2018 відмовлено у задоволенні заяви б/н від 01.06.2016 «Про забезпечення доказів» ОСОБА_1

Судовими повістками про виклик від 14.06.2018 викликано представників учасників справи в судове засідання на 07.08.2018.

07 серпня 2018 року в судовому засіданні суд поставив на обговорення питання щодо залишення позову без розгляду.

Представник відповідача зауважив про наявність підстав про залишення позову без розгляду, про що останнім викладено у клопотанні № 15/01/7619 від 13.03.2018.

Представники третіх осіб звернули увагу суду про пропущення позивачем строку звернення до суду з адміністративним позовом, що є підставою для залишення позову без розгляду. Про дані обставини Компанією "Хенкель & Ко. Зекткеллерай Гес.м.б.Х" та Публічним акціонерним товариством "Київський завод шампанських вин "Столичний" зазначено в заяві б/н від 24.04.2018 та поясненнях б/н від 24.04.2018 відповідно.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору, суд зазначає наступне.

За ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Виходячи з припису ч. 1 ст. 5 КАС України, особа, яка звертається до адміністративного суду за захистом, повинна обґрунтувати, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Разом з тим, частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно частини другої статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З правових конструкцій зазначених положень статті 122 КАС України слідує про визначення правила щодо строку звернення особою до адміністративного суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів, зокрема, шляхом подання нею позову протягом шестимісячного строку, який обчислюється з дня, коли особа дізналася про порушення своїх прав, свобод чи інтересів або повинна була дізнатися про таке порушення.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

За приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 № 3477-IV, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

За практикою Європейського суду з прав людини, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Водночас, як зазначив Європейський суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності від 30.08.2006 (справа "Каменівська проти України") право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 та пункті 54 рішення "Круз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Судом також враховано, що процесуальні норми, якими встановлені скорочені строки звернення до суду, визнані конституційними за Рішенням Конституційного Суду №17-рп/2011 від 13.12.2011. При цьому, Конституційний Суд зазначив, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Тобто, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В ході розгляду даної справи судом з'ясовано, що 20.02.2001 відбулись Загальні збори акціонерів ЗАТ "Київський завод шампанських вин "Столичний", за наслідками яких прийнято рішення, в тому числі, щодо питання про збільшення статутного фонду шляхом випуску додаткової кількості акцій. Відповідне рішення оформлено протоколом № 3 вказаної дати.

Про обставини проведення Загальних зборів акціонерів ЗАТ "Київський завод шампанських вин "Столичний" здійснено оголошення, опубліковане в бюлетені «Цінні папери в України» №№ 102-103 від 29.12.2009.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1, як акціонер ЗАТ "Київський завод шампанських вин "Столичний", був присутнім на Загальних зборах акціонерів, що підтверджується підписом ОСОБА_1, проставленим останнім у відомості з «Переліку власників».

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про обізнаність ОСОБА_1 про прийняті 20.02.2001 на Загальних зборах акціонерів ЗАТ "Київський завод шампанських вин "Столичний" рішення.

Викладені позивачем у відповіді на відзив доводи про не підтвердження підпису позивача у «Переліку власників», оскільки, як стверджує ОСОБА_1, факт відсутності персональних повідомлень акціонерів ЗАТ "Київський завод шампанських вин "Столичний" про проведення загальних зборів підтверджується заявою від 24.04.2018 колишнього директора та акціонера ПАТ "Київський завод шампанських вин "Столичний" - ОСОБА_7, судом відхиляються як невмотивовані, у зв'язку із тим, що по-перше, зі змісту заяви не випливає про обставини недостовірності підпису ОСОБА_1 у відомостях з «Переліку власників», а по-друге, з вказаної заяви видно про документальне оформлення прийнятих на загальних зборах рішень.

Щодо посилань позивача про встановлення в рамках судової справи № 2а-5486/10/2670, за позовом Закритого акціонерного товариства «Київський завод шампанських вин «Столичний» до Територіального управління Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку у місті Києві та Київській області і Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку про зобов'язання вчинити певні дії, обставин, що мають преюдиціальний характер при вирішенні справи № 826/1326/18, суд зауважує, що предмет у справі № 2а-5486/10/2670 не зачіпав питання визнання недійсним протоколу № 3 від 20.02.2001 Загальних зборів акціонерів ЗАТ "Київський завод шампанських вин "Столичний". Крім того, в силу ч. 7 ст. 78 КАС України, правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов'язковою для суду. Відтак, мотиви позивача стосовно преюдиціальності фактів у справі № 2а-5486/10/2670 для справи № 826/1326/18 визнаються судом необґрунтованими.

Також суд звертає увагу, що за ч. 1 ст. 78 Закону України «Про акціонерні товариства», акціонерне товариство забезпечує кожному акціонеру доступ до документів, визначених частиною першою статті 77 цього Закону, крім документів бухгалтерського обліку, які не стосуються значних правочинів та правочинів, у вчиненні яких є заінтересованість, якщо інше не передбачено законами.

Згідно п.п. 6, 7 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про акціонерні товариства», акціонерне товариство зобов'язане зберігати: протоколи загальних зборів; матеріали, з якими акціонери мають (мали) можливість ознайомитися під час підготовки до загальних зборів.

Протягом 10 днів з моменту надходження письмової вимоги акціонера корпоративний секретар, а в разі його відсутності - виконавчий орган акціонерного товариства зобов'язаний надати йому завірені копії документів, визначених частиною першою статті 77 цього Закону, з урахуванням обмежень, передбачених частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 77 Закону України «Про акціонерні товариства»).

В абз. 3 п. 2.33. Постанови пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» від 25.02.2016 № 4 зазначено, що чинним законодавством не передбачено обов'язку товариства надавати учаснику запитувану ним інформацію в письмовому вигляді (у вигляді ксерокопій), а лише встановлено обов'язок надавати учаснику товариства для ознайомлення визначену законом інформацію, з якої вже сам учасник має право робити виписки, фотографії, копії.

Суд принагідно відмічає, що ОСОБА_1 не повідомив суд про обставини, які перешкоджали йому дізнатися про стан справ чи звернутись з відповідним запитом до третьої особи-2 у період з 21.02.2001 (наступної дати після проведення загальних зборів) по 19.06.2017 (початок шестимісячного строку відносно дати направлення позову в суд) в питаннях доступу до документів ПАТ "Київський завод шампанських вин "Столичний", що, як наслідок, породжувало б обізнаність ОСОБА_1 про порушення його прав з боку Нацкомісії в контексті викладених в адміністративному позові б/н від 02.02.2018 обставин щодо бездіяльності Нацкомісії та свідомого ухилення її від вчинення дій по припиненню здійснення ПАТ "Київський завод шампанських вин "Столичний" правопорушення у сфері обігу цінних паперів та прав акціонерів.

На рахунок наведеного, суд зазначає, що якщо день порушеного права встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому, "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо, особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Підставами для визнання причин пропуску строку звернення із даним позовом поважними, визнаються лише обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Оскільки, дане поняття за своєю суттю є оціночним, суд у кожному конкретному випадку має надати правову оцінку відповідним обставинам та, як наслідок, визначити, чи можуть такі обставини бути визнані поважними.

Європейський суд з прав людини у Справі "Пономарьов проти України" зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Належних доказів, які б свідчили про наявність обґрунтованих причин, що перешкоджали звернутися у строки, визначені частиною другою статті 122 КАС України, позивачем не надано, а судом не встановлено.

Відповідно до частини третьої статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З системного аналізу положень 122-123 КАС України видно, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

З огляду на викладені висновки в цілому, з урахуванням того, що позивач, ані в прохальній частині позовів: б/н від 12.01.2018 і б/н від 02.02.2018, ані у прохальній частині відповіді б/н від 10.05.2018 на відзив не заявляв про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, і, по суті, в останній лише викладав позицію щодо спростування тверджень учасників справи про наявність підстав для залишення позову без розгляду, зважаючи, що позивач не подавав окремої заяви щодо поновлення такого строку, суд, за вказаних обставин в сукупності, приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення позову без розгляду, що являє собою процесуальний наслідок застосування інституту строку звернення до адміністративного суду.

Окремо суд звертає увагу позивача, що відповідно до ч. 4 ст. 240 КАС України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 122, 123, 240-243, 248, 256 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов б/н від 02.02.2018 (згідно уточнень, поданих на виконання вимог ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 29.01.2018 по справі № 826/1326/18) ОСОБА_1 до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Компанія "Хенкель Ц Ко. Зекткеллерай Гес.м.б.Х" та Публічне акціонерне товариство "Київський завод шампанських вин "Столичний", про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити - залишити без розгляду.

Ухвала, відповідно до змісту ч. 1 ст. 256 та п. 12 ч. 1 ст. 294 КАС України, набирає законної сили негайно з моменту її проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Повний текст ухвали складено 13.08.2018.

Суддя К.С. Пащенко