Справа № 804/692/13-а
Суддя: Хохуляк В.В.
Дата ухвалення: 2018-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

09 серпня 2018 року

м. Київ

справа №804/692/13-а

адміністративне провадження №К/9901/58451/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Хохуляка В.В.,

суддів - Бившевої Л.І., Шипуліної Т.М.,

перевіривши касаційну скаргу Криворізької північної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2017 та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 04.01.2018 у справі №804/692/13-а за заявою Криворізької північної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про заміну сторони виконавчого провадження та поновлення строку пред'явлення виконавчого листа до виконання за адміністративним позовом Криворізької північної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області до Публічного акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль», третя особа: Міністерство енергетики та вугільної промисловості України, про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Криворізька північна об'єднана державна податкова інспекція Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області звернулась до суду із адміністративним позовом до Публічного акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль», третя особа: Міністерство енергетики та вугільної промисловості України, про стягнення заборгованості.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.02.2013 адміністративний позов задоволено частково. Постановлено стягнути з відповідача на користь бюджету суму податкового боргу в розмірі 16202638,00грн. з податку на прибуток підприємств і організацій, що перебувають у державній власності. Дніпропетровським окружним адміністративним судом 14.10.2013 видано виконавчий лист №804/692/13.

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла заява Криворізької північної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про заміну сторони виконавчого провадження та поновлення пропущеного строку для пред'явлення виконавчого листа до виконання у справі №804/692/13-а.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2017 заяву Криворізької північної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про заміну сторони виконавчого провадження та поновлення строку пред'явлення виконавчого листа до виконання - задоволено частково. В задоволенні заяви Криворізької північної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про продовження строку пред'явлення виконавчого листа до виконання №804/692/13-а або видачі нового - відмовлено.

На зазначену ухвалу суду першої інстанції Криворізькою північною об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області подано до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 04.01.2018 у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Криворізької північної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2017 за заявою позивача про заміну сторони виконавчого провадження та поновлення строку пред'явлення виконавчого листа до виконання у справі №804/692/13-а було відмовлено на підставі пункту 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Не погоджуючись з ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2017 та ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 04.01.2018 позивач 01.08.2018 звернувся з касаційною скаргою до Верхового Суду. Одночасно заявником у касаційній скарзі порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.

Перевіряючи касаційну скаргу Криворізької північної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області в частині оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2017, суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо є постанова про залишення касаційної скарги цієї самої особи без задоволення або ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення.

Керуючись частиною п'ятою статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22.12.2005 №3262, згідно з якою судді мають право на доступ до усіх інформаційних ресурсів Єдиного державного реєстру судових рішень з'ясовано, що ухвалою Верховного Суду від 12.02.2018 позивачу було відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2017 у справі №804/692/13-а.

Враховуючи вищевикладене, у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2017 у справі №804/692/13-а має бути відмовлено на підставі пункту 3 частини першої статті 333 КАС України.

При вирішенні питання щодо поважності наведених заявником підстав пропуску строку касаційного оскарження ухвали Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 04.01.2018 у справі №804/692/13-а про відмову у відкритті апеляційного провадження, суд виходить з наступного.

Відповідно до частин першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Судом з'ясовано, що ухвала Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 04.01.2018 набрала законної сили з моменту її підписання, а тому останнім днем для звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в межах встановленого законом строку, з урахуванням вихідних днів, у був день із датою 05.02.2018, в той час, як касаційну скаргу позивачем подано до Верховного Суду 01.08.2018, що свідчить про пропуск встановленого законом процесуального строку на касаційне оскарження.

В обґрунтування поважності підстав пропуску строку при поданні касаційної скарги, відповідач посилається на те, що вперше Криворізька північна об'єднана державна податкова інспекція Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області подала касаційну скаргу у справі №804/692/13-а до суду касаційної інстанції в межах встановленого КАС України строку на касаційне оскарження.

Ухвалою Верховного Суду від 20.03.2018 позивачу було відмовлено у задоволенні клопотання про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги, а касаційну скаргу повернуто заявнику у зв'язку з тим, що останнім не усунуто недоліки встановлені ухвалою Верховного Суду від 12.02.2018 про залишення касаційної скарги без руху (ненадання документа про сплату судового збору).

Криворізька північна об'єднана державна податкова інспекція Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області вдруге 20.04.2018, тобто з пропуском встановленого законом процесуального строку на касаційне оскарження, подала касаційну скаргу у справі №804/692/13-а до суду касаційної інстанції.

При цьому, позивач зазначає, повернення вперше поданої касаційної скарги, у зв'язку з ненаданням документа про сплату судового збору, відбулося з незалежних від заявника причин.

Ухвалою Верховного Суду від 21.06.2018 касаційну скаргу було повернуто заявнику, на підставі пункту 1 частини четвертою статті 169 КАС України, у зв'язку з тим, що останнім не усунуто недоліки встановлені ухвалою Верховного Суду від 03.05.2018 про залишення касаційної скарги без руху (ненадання документа про сплату судового збору).

Криворізька північна об'єднана державна податкова інспекція Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області втретє 01.08.2018, тобто із значним пропуском встановленого КАС України строку на касаційне оскарження судових рішень, звернулася з касаційною скаргою у справі №804/692/13-а до Верховного Суду.

В обґрунтування поважності підстав пропуску строку касаційного оскарження відповідач посилається на те, що Верховний Суду ухвалою від 21.06.2018 помилково, проігнорувавши клопотання заявника про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги, повернув, на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України, касаційну скаргу у справі №804/692/13-а заявнику.

Доводи Криворізької північної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області зводяться до того, що в межах наданого ухвалою Верховного Суду від 03.05.2018 про залишення касаційної скарги без руху строку, заявником на адресу суду касаційної інстанції було направлено клопотання про продовження строку на усунення недоліків від 18.05.2018 №42375/10/04-83-10-27, а тому, на думку позивача, твердження суду про невиконання заявником вимог ухвали Верховного Суду від 03.05.2018 про залишення касаційної скарги без руху є помилковим.

Разом з тим, наведені позивачем у заяві про поновлення строку касаційного оскарження підстави не можуть бути визнані судом поважними, з огляду на наступне.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Враховуючи викладене, особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановленому вказаним Кодексом порядку.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п'ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

В свою чергу, заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов'язані з непереборними та об'єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об'єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Невиконання вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку касаційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає касаційну та не надає особі права у будь-який необмежений час після сплину строку касаційного оскарження реалізовувати право на касаційне оскарження судових рішень.

Посилання податкового органу на помилку судді Верховного Суду Васильєвої І.А., яка полягала у незаконному поверненні ухвалою Верховного Суду від 21.06.2018 касаційної скарги заявнику без врахування клопотання заявника про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги є помилковим. З копії наданого Криворізькою північною об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області клопотання від 18.05.2018 №42375/10/04-83-10-27 вбачається, що вказане клопотання було адресовано судді Верховного Суду Юрченко В.П. по справі №804/8634/16 та зареєстровано 29.05.2018 Верховним Судом за реєстраційним індексом документа К/9901/47969/18 - Д2.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VІ.

Згідно з положеннями Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI органам фіскальної служби не надано пільг щодо сплати судового збору.

Органи доходів і зборів є державними органами, які утримуються за рахунок Державного бюджету України, та мають право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 «Інші поточні платежі», розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Як зазначено вище, статтею 330 КАС України передбачено, що однією з вимог касаційної скарги визначено надання документу про сплату судового збору.

Таким чином, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов'язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Разом з тим, касаційна скарга у справі №804/692/13-а Криворізькою північною об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області в черговий раз подана до суду касаційної інстанції без документа про сплату судового збору. При цьому, жодних доказів на підтвердження вчинення дій з метою отримання коштів для сплати судового збору за подання касаційної скарги у даній справі, наприклад, звернення до податкового органу вищого рівня або органу казначейської служби з обґрунтуванням необхідності касаційного оскарження рішення суду апеляційної інстанції у справі №804/692/13-а та отримання відповідного фінансування, суду не надано.

Також, суд зазначає, що податковим органом не наведено жодних обґрунтованих доводів та не надано належних і допустимих доказів на підтвердження наявності у останнього об'єктивних перешкод, які унеможливили реалізацію права на повторне звернення (після постановлення 21.06.2018 Верховним Судом ухвали про повернення касаційної скарги) до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в найкоротші строки.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання, викладених відповідачем у заяві про поновлення строку касаційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Так, відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Проте, всупереч цим вимогам заявником до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору у визначеному законом розмірі.

Разом з тим, позивачем у прохальній частині касаційної скарги порушено питання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги у даній справі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14.05.1981№ R (81) 7: «В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати» (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду є складовою доступу до правосуддя.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України, які кореспондуються з приписами частини першої та другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI єдиною підставою для зменшення розміру належних для оплати судових витрат, звільнення від їх оплати, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи.

При цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий/фінансовий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте, позивачем у заявленому клопотанні не наведено обґрунтованих доводів та не надано належних і допустимих доказів на підтвердження того, що майновий/фінансовий стан Криворізької північної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі.

Статтею 330 КАС України передбачено обов'язок особи, яка подає касаційну скаргу, щодо одночасного надання документа про сплату судового збору.

Особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов'язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Разом з тим, податковим органом не надано жодних доказів які б підтверджували сукупність послідовних та регулярних дій спрямованих на дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що наведені позивачем у клопотанні обставини не є підставою для звільнення, відстрочення або розстрочення від сплати судового збору за подання касаційної скарги. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги у даній справі необхідно відмовити.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно пункту 5 частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI за подання касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить - один розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» встановлено, що з 01.01.2018 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 1762,00грн.

Отже, судовий збір, який Криворізька північна об'єднана державна податкова інспекція Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області повинна сплатити при поданні касаційної скарги, становить: 1762,00грн.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102. рахунок отримувача: 6007, . Код банку отримувача: 899998, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код класифікації доходу бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)». Призначення платежу: «________ код клієнта за ЄДРПОУ; судовий збір за позовом _________ у справі №_________, Верховний Суд».

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, частиною першою якої передбачено залишення позовної заяви без руху із зазначенням її недоліків, способу та строку для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого скаржник має усунути вказані недоліки та надати суду касаційної інстанції обґрунтовану заяву про поновлення строку касаційного оскарження, у випадку наявності інших підтавав та доказів, які б підтверджували поважність підстав пропуску строку на касаційне оскарження та документ про сплату судового збору у розмірі та порядку визначеному законом.

Керуючись статтями 169, 248, 327, 329, 330, 332, 359 КАС України, суд -

у х в а л и в:

Відмовити Криворізькій північній об'єднаній державній податковій інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2017 у справі №804/692/13-а.

Відмовити Криворізькій північній об'єднаній державній податковій інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги у справі №804/692/13-а.

Касаційну скаргу Криворізької північної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2017 та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 04.01.2018 у справі №804/692/13-а за заявою Криворізької північної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про заміну сторони виконавчого провадження та поновлення строку пред'явлення виконавчого листа до виконання за адміністративним позовом Криворізької північної об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області до Публічного акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль», третя особа: Міністерство енергетики та вугільної промисловості України, про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Встановити особі, що подала касаційну скаргу, десятиденний строк для усунення виявлених недоліків касаційної скарги з дня отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Після усунення недоліків касаційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

В.В. Хохуляк

Л.І. Бившева

Т.М. Шипуліна

Судді Верховного Суду