Справа № 821/570/17
Суддя: Прохоренко В. В.
Дата ухвалення: 2018-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 821/570/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2018 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого-судді Прохоренко В.В.,

секретар Красновський В.І.,

за участю представника позивача Семенової І.К.,

представника відповідача Табакар В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні справу за адміністративним позовом приватного підприємства «СанВінд» до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, начальника з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршака Ростислава Михайловича про визнання протиправною та скасування постанови у сфері містобудівної діяльності,

ВСТАНОВИВ:

В квітні 2017 року позивач Приватне підприємство «СанВінд» звернулося з адміністративним позовом до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (далі-відповідач-1, УДАБК ХМР), начальника Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршака Ростислава Михайловича (далі-відповідач-2) в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову № 16/432/01-22 від 31.03.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Позовні вимоги обґрунтовує пропуском строків та відсутності підстав для притягнення до відповідальності за правопорушення в сфері містобудівної діяльності.

Позивач в судове засідання не з'явився, надав повноваження представнику.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити.

Відповідач начальник Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршак Р. М. в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник відповідача Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, зазначив, щодо ПП «СанВінд» правомірно застосовано штраф за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки позивачем розроблено проектну документацію на реконструкцію будівлі кафе під кафе з кулінарією за адресою м. Херсон, вул. Червоностудентська,30 без врахування вихідних даних.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 р. № 553, на підставі п.7 постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553, направлення управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради від 09.03.2017 р. за № 2-33, головним спеціалістом Ситником А.В.. проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ПАТ «Херсонський хлібокомбінат» на об'єкті будівництва - реконструкція будівлі кафе літера «К1» під кафе з кулінарією(без зміни зовнішньої конфігурації) по вул. Червоностудентська, 30 в м. Херсоні.

За результатами перевірки складено акт від 22.03.2017 р., протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22.03.2017 р, відповідно до яких встановлено, що назва робочого проекту не відповідає назві в зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт, а саме: в робочому проекті назва «Реконструкція будівлі по планам БТІ «К1» розроблений «під кафе з кулінарією за адресою:м. Херсон вул. Червоностудентська 30», а в декларації «Реконструкція будівлі кафе літера «К1» під кафе з кулінарією(без зміни зовнішньої конфігурації). Замовником ПАТ «Херсонський хлібокомбінат» під час перевірки надано витяг з ДРРП на нерухоме майно серія ЕКМ №246864, в якому зазначено літера «К1», але не зазначена площа даної літери. Документи, які посвідчують введення в експлуатацію літ «К1» загальною площею 311,7 кв.м. та технічна документація (матеріали інвентаризації) на момент подачі декларації не надані. В робочому проекті відсутній розділ вихідні дані, що є порушенням п.8 ДБН А.2.2-3-2014.ПП «СанВінд» в особі головного архітектора проекту ОСОБА_7 та інженера проект ОСОБА_8 розробили робочий проект без вихідних даних (а саме свідоцтва про право власності в якому було б зазначено площа будівлі літера «К1» та технічна документація (матеріали інвентаризації) з порушенням вимог абз.5 ст. 26 ЗУ «Про архітектурну діяльність».

За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, начальником управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршаком Р.М винесено постанову від 31.03.2017 р. за №16/432/01-22, згідно якої ПП "СанВінд" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.2 ЗУ "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 144 000 грн.

Положеннями п.8 ч.1 ст.7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Згідно ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" закріплено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553).

Пунктом 2 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до п.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п. 6 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Періодичність проведення планових перевірок суб'єктів містобудування на об'єктах будівництва визначається відповідно до критерію, за яким оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері містобудування та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю. Планові перевірки об'єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи (громадяни), проводяться не частіше ніж один раз на півроку. Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Абзацом 1 пункту 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва

Відповідно до п.11 Порядку № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт

В силу приписів п.13 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки

Водночас п.14 Порядку № 553 визначає, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку № 553).

Як вбачається з матеріалів справи планова перевірка проводилась на підставі направлення управління з питань лержавного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради від 09.03.2017 р. за № 2-33

Направлення від 09.03.2017 р. № 2-33 видано на здійснення планової перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ПАТ «Херсонський хлібокомбінат» на об'єкті будівництва - реконструкція будівлі кафе літера «К1» під кафе з кулінарією (без зміни зовнішньої конфігурації) по вул. Червоностудентська, 30 в м. Херсоні. Саме на даному об'єкті було проведено перевірку, результати якої оформлено актом від 22.03.2017 р.

Частиною 11 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено, що штраф може бути накладено на суб'єктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше як через три роки з дня його вчинення.

ПП "СанВінд" розроблено проектну документацію на "Реконструкція будівлі кафе літера «К1» під кафе з кулінарією по вул. Червоностудентська, 30 в м. Херсоні " у 2015 році. Порушення, за які позивача притягнуто до відповідальності, встановлено 22.03.2017 р., а постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесено 31.03.2017 р., у зв'язку з цим твердження позивача про порушення відповідачем-2 строків притягнення до відповідальності не ґрунтуються на вимогах законодавства.

Між тим суд не погоджується з висновками начальника Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршак Р. М. про порушення ПП «СанВінд» вимог містобудівного законодавства та накладення штрафу на ПП "СанВінд" за правопорушення у сфері містобудівної діяльності з наступних підстав.

З постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.03.2017 р. за №16/432/01-22, вбачається, що ПП "СанВінд" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 р. № 208/94-ВР (далі - Закон № 208/94-ВР), за порушення п.8 ДБН А.2.2-3-2014., абз. 5 ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність»

Відповідно до ст.1 Закону № 208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Згідно ч.1 ст.2 Закону № 208/94-ВР суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Зі змісту постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.03.2016 р. № 16/432/01-22 слідує, що начальником Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршаком Р. М. констатовано розроблення ПП "СанВінд" проектної документації на реконструкцію будівлі кафе літера «К1» під кафе з кулінарією по вул. Червоностудентська, 30 в м. Херсоні без вихідних даних (а саме свідоцтва про право власності в якому було б зазначено площа будівлі літера «К1» та технічна документація (матеріали інвентаризації). В робочому проекті відсутній розділ вихідні дані, що є порушенням п.8 ДБН А.2.2-3-2014, назва робочого проекту не відповідає назві в зареєстрованій декларації про початок будівельних робіт

У відповідності до абз. 5 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 р. № 687-XIV проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

Положеннями ст.29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) визначено, що основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Згідно п.2 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року №45 (Надалі- Порядок №45), цей Порядок визначає процедуру розроблення проектної документації на будівництво об'єктів та поширюється на суб'єктів містобудування.

Пунктом 3 Порядку №45 встановлено, що для забезпечення проектування об'єкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування.

У відповідності до п. 4 Порядку №45 основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.

При цьому, згідно п. п. 4.1. Завдання на проектування об'єктів будівництва складається з урахуванням вимог державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» і затверджується замовником за погодженням із генпроектувальником (проектувальником).

Відповідно до пункту 8 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року №45 назва об'єкта будівництва за проектною документацією має відповідати завданню на проектування, не змінюватися на всіх стадіях проектування та відображати вид будівництва (нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація, капітальний ремонт) та його місце розташування.

Згідно ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації" ці Норми встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури.

Пунктом 3.5 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації" завдання на проектування це обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень об'єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва, які складаються з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень

Додаток Б (довідковим) ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації" містить перелік основних даних та вимог завдання на проектування,

Згідно п.8. ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Згідно п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт який затверджено постановою КМУ 13.04.2011 року за №466 в редакції Постанови КМУ від 26.08.2015 р. за №747 Замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданих ним повідомленні, декларації, за виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності " та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

З акту перевірки від 22.03.2017 р., протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22.03.2017 р., постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.03.2017 р. № 16/432/01-22 вбачається, що відповідачі вказують на невідповідність назви робочого проекту назві в зареєстрованій декларації про початок будівельних робіт.

Однак, згідно п..8 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року №45 назва об'єкта будівництва за проектною документацією має відповідати завданню на проектування, не змінюватися на всіх стадіях проектування та відображати вид будівництва (нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація, капітальний ремонт) та його місце розташування, а згідно п.8. ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт.

Частиною 1 ст. 888 ЦК України визначені вихідні дані для проведення проектних та пошукових робіт, а саме: за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт замовник зобов'язаний передати підрядникові завдання на проектування, а також інші вихідні дані, необхідні для складання проектно-кошторисної документації. Завдання на проектування може бути підготовлене за дорученням замовника підрядником. У цьому разі завдання стає обов'язковим для сторін з моменту його затвердження замовником.

Згідно ст 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Пунктом 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації" складовими вихідних даних є: містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки; технічні умови; завдання на проектування (додаток Б);інші вихідні дані (додаток А).

Додаток А (довідкового) ДБН А.2.2-3-2014 містить перелік інших вихідних даних, які передаються замовником, у відповідності до пункту 4 яких, матеріали з інвентаризації надаються замовником при знесені і визначені характеру компенсації на будинки та споруди.

ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації» містить вимоги до Робочого проекту, викладені в розділі 8, у відповідності до пункту 8.2 якого Робочий Проект є інтегруючою стадією проектування і складається з двох частин - затверджувальної частини та робочої документації. Склад і зміст затверджувальної частини наведені у додатках Д та Е, згідно п.8.4 вказаного розділу, склад та зміст розділів РП з капітального ремонту об'єктів наведених у додатках Д та Е.

При цьому Додаток Д (довідковий) містить склад проекту (затверджувальної частини) на будівництво об'єктів невиробничого призначення, Додаток Е- об'єктів виробничого призначення та лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури.

Згіднопостанови від 31.03.2016 р. № 16/432/01-22 начальник Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршак Р. М. конкретизує частину порушення, а саме: розроблення ПП "СанВінд" проектної документації на реконструкцію будівлі кафе літера «К1» під кафе з кулінарією по вул. Червоностудентська, 30 в м. Херсоні без вихідних даних (а саме свідоцтва про право власності в якому було б зазначено площа будівлі літера «К1» та технічна документація (матеріали інвентаризації). В робочому проекті відсутній розділ вихідні дані, що є порушенням п.8 ДБН А.2.2-3-2014 порушення Позивачем зазначеної норми стосуються саме в частині відсутності вихідних даних.

В національному праві має бути засіб юридичного захисту від свавільних втручань органів державної влади в права, гарантовані Конвенцією. Визначення дискреційних повноважень, якими наділені органи державної влади в сфері основоположних прав, у спосіб, що фактично робить ці повноваження необмеженими, суперечило б принципу верховенства права. До такого висновку дійшов ЄСПЛ у справі «Свято - Михайлівська Парафія проти України» (рішення від 14.06.2007 р. заява № 77703/01).

З огляду на викладене суд критично ставиться до твердження відповідача, що свідоцтво про право власності в якому було б зазначено площа будівлі літера «К1» та технічна документація (матеріали інвентаризації) є складовою вихідних даних, оскільки до такого висновку відповідач прийшов шляхом розширеного тлумачення складових вихідних даних.

Як наголошує ЄСПЛ у вказаній вище справі, держава - відповідач (Україна) зобов'язана передбачити в національному праві детальний перелік усіх складових норм права. Тільки в такому випадку положення закону будуть передбачувані і надавати достатньо гарантій проти свавільного застосування закону.

Зокрема, в рішенні Кривецька та Кривецький проти України (п. 43) Суд зазначає, що вислів згідно із законом не лише вимагає дотримання національного права, а й стосується якості цього права, вимагаючи щоб воно не суперечило принципу верховенства права.

В рішенні Волохи проти України (п. 49) Суд зазначає, що верховенство права передбачає, що втручання органів виконавчої влади в права осіб має підлягати ефективному контролю, який зазвичай має здійснюватись судовим органом.

Крім того, у рішенні Мелтекс ЛТД проти Вірменії Суд зазначив, що в будь якому випадку закон має визначити обсяг будь - яких дискреційних повноважень компетентних органів і порядок їх реалізації з достатньою якістю, беручи до уваги законну мету таких заходів та надавати особі адекватний захист від свавільного втручання (§ 81 рішення).

Іншими словами, дискреційні повноваження у державного органу виникають лише тоді, коли такі повноваження надані законами України. Тобто, саме закони, а не власний розсуд суб'єкта владних повноважень, мають дозволяти останньому прийняти рішення, кожне з цих рішень має бути чітко передбачене законом.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Статтею 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Статтею 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

У відповідності до ч.1ст.77 КАС Україникожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При цьому суд бере до уваги положення ч. 2ст. 77 КАС України, згідно з якими в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку про протиправність притягнення ПП «СанВінд» до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності згідно постанови від 31.03.2016 р. № 16/432/01-22

Згідно ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Між тим відповідачами належними та допустимими доказами не доведено правомірність прийняття оскаржуваного позивачем рішення.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб'єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Таким чином, керуючись приписами наведених норм законодавства, оцінивши надані сторонами до матеріалів справи докази, враховуючи, що відповідачами, які заперечували проти позову, не доведено правомірність встановлення адміністративного правопорушення, не надано доказів правомірності прийнятого ним рішення, суд, враховуючи положення ст. 286 КАС України, дійшов висновку, що позов є таким, що підлягає задоволенню, оскільки постанову не можна визнати обґрунтованою та такою, що прийнята у відповідності до вимог чинного законодавства, внаслідок чого вона підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення закриттю.

Керуючись ст.16,63 Конституції України, ст.ст.2,-14,19-20,22,72-77,118,227-228, ч.4 ст.229,241-246,250, 286, 294. 376 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову серії 16/432/01-22 від 31.03.2017 року начальника Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршака Ростислава Михайловича про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 144 000 грн. по справі про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбачене ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівельної діяльності» відносно Приватного підприємства «СанВінд».

Справу про адміністративне правопорушення закрити.

Рішення може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України.

Відповідно до Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя В.В.Прохоренко