Справа № 811/1891/18
Суддя: Т.М. Кармазина
Дата ухвалення: 2018-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2018 року м. Кропивницький Справа № 811/1891/18

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного (письмового) провадження справу за позовною заявою Головного управління ДФС у Кіровоградській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Білона» про стягнення податкового боргу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Білона" податковий борг в сумі 128577,90 грн. з рахунків у банках, що обслуговують такого платника та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в органі, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Позов мотивовано тим, що відповідач має узгоджені суми грошових зобов'язань зі сплати податку на додану вартість у розмірі 128577,90 грн. Оскільки ці кошти у встановлені строки відповідачем не сплачені, вони є податковим боргом, який позивач просить стягнути з рахунків відповідача у банках, які його обслуговують, до Державного бюджету України.

Ухвалою судді від 06.07.2018 року відкрито спрощене позовне провадження у справі та встановлено відповідачу строк для подання до суду відзиву на позовну заяву - упродовж 15 днів від дня отримання цієї ухвали. Ухвала направлена на адресу відповідача за зареєстрованим місцем його перебування, але на адресу суду повернувся поштовий конверт з відміткою «через не запит». Станом на 07.08.2018 до суду будь-які відомості про зміну місцезнаходження відповідача не надходили.

Відповідно до частини 6 статті 251 КАС України, ухвала вважається врученою відповідачу.

Відповідач правом подати відзив на позовну заяву не скористався.

Дослідивши письмові докази у справі, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Білона" з 04.01.2017 року зареєстроване як юридична особа, перебуває на обліку платників податків в Олександрійській ОДПІ ГУ ДФС у Кіровоградській області (а.с.23-24).

Судом встановлено, що 20.12.2017 року відповідач подав до контролюючого органу податкову декларацію з податку на додану вартість за листопад 2017 року, задекларувавши позитивне значення між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду яке сплачується до державного бюджету у сумі 91307,00 грн. (а.с.10)

Згідно ст.75 Кодексу №2755-VI контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральною вважається перевірка, що проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального. Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Встановлено, що 10.11.2017 року ГУ ДФС у Кіровоградській області проведено камеральну перевірку платника ТОВ "Білона" з питань своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН за 2017 рік, за наслідками якої складено акт № 00030/11-28-12-09/41066508 від 10.11.2017 року. Згідно з висновком цього акту в порушення п.201.10 ст.201 ПК України ТОВ "Білона" податкові накладні, виписані за 2017 рік на суму ПДВ 42285,00 грн. зареєстровані в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації (а.с.11).

На підставі даного акту ГУ ДФС у Кіровоградській області винесено податкове повідомлення-рішення форми "Н" № від 10.11.2017 року, яким до відповідача згідно з п.54.3 ст.54 ПК України застосовано штраф в сумі 4228,50 грн. (а.с.12).

Вказане податкове повідомлення-рішення було вручено відповідачу 27.12.2017 року, податкове повідомлення - рішення в установленому порядку не оскаржувалось.

01.03.2018 року ГУ ДФС у Кіровоградській області проведено камеральну перевірку платника ТОВ "Білона" з питань своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН за листопад - грудень 2017 року, за наслідками якої складено акт № 000577/11-28-53-01/41066508 від 01.03.2018 року. Згідно з висновком цього акту в порушення п.201.10 ст.201 ПК України ТОВ "Білона" податкові накладні, виписані листопад - грудень 2017 року на суму ПДВ 114417,22 грн. зареєстровані в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації 15 календарних днів (а.с.13)

На підставі вказаного акту ГУ ДФС у Кіровоградській області винесено податкове повідомлення-рішення форми "Н" № від 06.03.2018 року, яким до відповідача згідно з п.54.3 ст.54 ПК України застосовано штраф в сумі 33108,40 грн. (а.с.14).

Вказане податкове повідомлення-рішення було надіслане на адресу відповідача, однак поштою на адресу контролюючого органу було повернуто поштовий конверт з податковим повідомленням - рішенням з відміткою «за закінченням терміну зберігання». Доказів оскарження податкового повідомлення - рішення в установленому порядку не надано.

Відповідно до довідки про заборгованість, розрахунку податкового боргу та картки ТОВ "Білона" має заборгованість за штрафними (фінансовими) санкціями в сумі 128577,90 грн. (а.с.8,9).

Згідно п.14.1.60 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абз.11 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно з п.120-1.1 ст.120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Відповідно до п. 20.1.19 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов'язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; стягувати суми недоїмки із сплати єдиного внеску; стягувати суми простроченої заборгованості суб'єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.

При вирішенні спору щодо стягнення з відповідача податкового боргу суд виходить з того, що порядок визначення суми податкових зобов'язань та погашення податкового боргу платників податків регулюється Податковим кодексом України (надалі - ПК України).

Підпунктами 16.1.3, 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України передбачено, що платник податків зобов'язаний, зокрема, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов'язані з обчисленням і сплатою податків та зборів; сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно з пунктом 54.1 статті 54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов'язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов'язання та/або пені вважається узгодженою.

Платник податків зобов'язаний самостійно сплатити суму податкового зобов'язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (п.57.1 ст.57 ПК України).

Пунктом 56.11 статті 56 ПК України встановлено, що не підлягає оскарженню грошове зобов'язання, самостійно визначене платником податків.

Таким чином, грошове зобов'язання, самостійно визначене платником у податковій декларації є узгодженим та повинно бути сплачено у встановлений законом строк.

Згідно з підпунктом 54.3.2 пункту 54.3 статті 54 ПК України контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов'язань, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

Якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов'язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов'язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом. (пункт 54.5 статті 54 ПК України).

Відповідно до пункту 57.3 статті 57 ПК України у разі визначення грошового зобов'язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов'язаний сплатити нараховану суму грошового зобов'язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов'язання платник податків зобов'язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.

Відповідно до пп.14.1.156 п.14.1 ст.14 ПК України податкове зобов'язання - це сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

За визначеннями, наданими пп.14.1.39, 14.1.175 п.14.1 статті 14 ПК України, сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов'язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв'язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є грошовим зобов'язанням платника податків. Воднораз, сума узгодженого грошового зобов'язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом, є податковим боргом.

Матеріалами справи підтверджено наявність у відповідача податкового боргу з штрафних санкцій у сумі 128577,90 грн. (91241,00 грн. + 4228,50 грн. + 33108,40 грн.), що узгоджується з даними інтегрованої картки платника податків ТОВ "Білона" та розрахунком податкового боргу (а.с.8,9). Доказів погашення цього податкового боргу суду не надано.

Відповідно до абзацу 1 пункту 59.1 статті 59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Податкова вимога надсилається (вручається) також платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов'язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. (п. 59.4 ст. 59 ПК України).

Пунктом 59.5 статті 59 ПК України передбачено, що у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Встановлено, що ГУ ДФС у Кіровоградській області у зв'язку з виникненням у відповідача податкового боргу винесено податкову вимогу форми "Ю" № 554-53 від 12.01.2018 року про сплату 95469,50 грн., яка була надіслана на адресу відповідача, однак поштою на адресу контролюючого органу було повернуто поштовий конверт з податковою вимогою з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.15). Вказана податкова вимога на даний час не відкликана, сума податкового боргу не погашена.

Згідно з пунктами 95.1, 95.2, 95.3 статті 95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Підпунктами 20.1.19, 20.1.34 пункту 20 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов'язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

Відповідно до пунктів 9.1, 9.3 статті 9 ПК України податок на додану вартість належить до загальнодержавних податків. Зарахування загальнодержавних податків та зборів до державного і місцевих бюджетів здійснюється відповідно до Бюджетного кодексу України.

Згідно з пунктом 6 частини 2 статті 29 Бюджетного кодексу України цей платіж відноситься до доходів загального фонду Державного бюджету України.

Зважаючи на доведеність у ході судового розгляду справи розміру податкового боргу відповідача з податку на додану вартість за штрафними (фінансовими) санкціями з урахуванням сплати в сумі 128577,90 грн., вимоги адміністративного позову про стягнення з рахунків відповідача у банках, що його обслуговують, коштів у цій сумі в дохід державного бюджету підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 139 КАС України при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб'єкта владних повноважень, пов'язані із залученням свідків та проведенням експертиз. Такі витрати позивачем у даній справі не понесені.

Керуючись статтями 90, 242-246, 250, 251, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву Головного управління ДФС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Білона" (27500, м. Світловодськ, Кіровоградська область, вул. Ювілейна, 1/Д, офіс 113, ) про стягнення податкового боргу - задовольнити повністю.

Стягнути з рахунків товариства з обмеженою відповідальністю «Білона» () у банках, що його обслуговують та з рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в дохід Державного бюджету України податковий борг з податку на додану вартість у сумі 128577,90 грн. (сто двадцять вісім тисяч п'ятсот сімдесят сім гривень 90 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Відповідно до пп.15.5 п.15 Розділу VII Перехідні положення КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. Кармазина