Справа № 826/4879/18
Суддя: Степанюк А.Г.
Дата ухвалення: 2018-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/4879/18 Суддя першої інстанції: Смолій І.В.
ПОСТАНОВА

07 серпня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Степанюка А.Г.,

суддів - Кузьменка В.В., Шурка О.І.,

при секретарі - Ліневській В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «АПЛ-Груп» на проголошену о 16 годині 22 хвилині ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 травня 2018 року, дата складання повного тексту якої не зазначена, у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «АПЛ-Груп» до Державної фіскальної служби України, треті особи - товариство з обмеженою відповідальністю «Центр сертифікації ключів «Україна», товариство з обмеженою відповідальністю «Бі Фен Європак», товариство з обмеженою відповідальністю «Суреком», про зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

У березні 2018 року товариство з обмеженою відповідальністю «АПЛ-Груп» (далі - Позивач, ТОВ «АПЛ-Груп») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної фіскальної служби України (далі - Відповідач, ДФС України), треті особи - товариство з обмеженою відповідальністю «Центр сертифікації ключів «Україна» (далі - Третя особа-1, ТОВ «ЦСК «Україна»), товариство з обмеженою відповідальністю «Бі Фенш Європак» (далі - Третя особа-2, ТОВ «Бі Фенш Європак»), товариство з обмеженою відповідальністю «Суреком» (далі - Третя особа-3, ТОВ «Суреком»), про:

- скасування реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до них, складених та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних від імені ТОВ «АПЛ-Груп», а також розрахунків коригування кількісних та вартісних показників (згідно переліку);

- зобов'язання ДФС України прийняти та зареєструвати розрахунки коригування кількісних та вартісних показників («-») до податкових накладних, складених від імені ТОВ «АПЛ-Груп» (згідно переліку);

- зобов'язання ДФС України відновити суми податку на додану вартість на електронному рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість ТОВ «АПЛ-Груп», які існували до реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до них, складних та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних від імені ТОВ «АПЛ-Груп», а також розрахунків коригування кількісних та вартісних показників (згідно переліку).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.05.2018 року позовну заяву залишено без розгляду. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що Позивач, починаючи з 28.09.2016 року (моменту отримання листа ДФС України), був обізнаний про порушення своїх прав, 12.01.2017 року звертався із заявою про вчинення кримінального правопорушення, а тому, звернення до суду із вказаним позовом 26.03.2018 року свідчить про пропуск ТОВ «АПЛ-Груп» процесуального строку звернення до адміністративного суду.

Не погоджуючись з викладеним в ухвалі рішенням, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження її розгляду. При цьому звертає увагу на неврахування судом, що рішення ДФС України про реєстрацію чи відмову у реєстрації податкової накладної є індивідуальним актом, а тому, з урахуванням положень п. 56.18 ст. 56 та ст. 102 ПК України, строк оскарження такого рішення повинен складати 1095 днів, а не шість місяців. Крім того, зазначає за залишення поза увагою суду факту неотримання рішень ДФС України про реєстрацію податкових накладних взагалі та відповіді ДПІ у Печерському районі за наслідками розгляду листа ТОВ «АПЛ-Груп» від 01.06.2016 року, а також реєстрації податкових накладних від імені товариства особами, які жодного відношення до діяльності Апелянта не мають. Крім іншого, наголошує на неврахуванні Окружним адміністративним судом міста Києва того, що окрім вимоги про скасування реєстрації податкових накладних Позивачем були заявлені й дві інші самостійні позовні вимоги.

Після усунення визначених в ухвалі від 24.06.2018 року про залишення апеляційної скарги без руху недоліків ухвалами Київського апеляційного адміністративного суду від 11.07.2018 року відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 07.08.2018 року.

У межах встановленого судом строку відзивів на апеляційну скаргу від учасників справи не надійшло.

У судовому засіданні представник Апелянта доводи апеляційної скарги підтримав та просив суд її вимоги задовольнити повністю з викладених у ній доводів.

Представник Відповідача наполягав на залишенні апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції - без змін.

Інші учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не прибули.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів, заслухавши пояснення представників учасників справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції - скасуванню, виходячи з такого.

Як вбачається з матеріалів справи, у період з жовтня 2015 року по січень 2016 року ТОВ «АПЛ-Груп» в Єдиному реєстрі податкових накладних були зареєстровані складені у період з вересня по грудень 2015 року податкові накладні та розрахунки коригування кількісних та вартісних показників на загальну суму податку на додану вартість 16 870 209,30 грн. (т. 1 а.с. 94-250, т. 2 а.с. 1-240), факт здійснення реєстрації яких Позивачем заперечується.

У червні 2016 року ТОВ «АПЛ-Груп» звернулося до начальника Державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління ДФС у м. Києві з проханням забезпечити коректність та достовірність відображення даних Позивача в системі електронного адміністрування ПДВ та Єдиному реєстрі податкових накладних у зв'язку з протиправними діями невстановлених осіб (т. 1 а.с. 33). За наслідками розгляду даного листа, як зазначило ТОВ «АПЛ-Груп», жодної відповіді від ДПІ у Печерському районі отримано не було.

Крім того, у серпні 2016 року ТОВ «АПЛ-Груп» звернулося до ДФС України із заявою про вжиття заходів щодо відновлення достовірних даних в системі електронного адміністрування ПДВ та Єдиного реєстру податкових накладних (т. 1 а.с. 34-35), за наслідками розгляду якого Відповідач листом від 28.09.2016 року №21250/10126-15-12-01-18 повідомив, що контролюючий орган як суб'єкт інформаційного фонду не має можливості приймати безпосередню участь у процесі реєстрації податкових накладних, у зв'язку з чим порадив звернутися до правоохоронних органів із заявою про вчинення правопорушення щодо факту отримання невстановленими особами електронних ключів та незаконного втручання в електронну звітність підприємства (т. 1 а.с. 37-39).

Крім іншого, за наслідками розгляду звернення ТОВ «АПЛ-Груп» від 19.08.2016 року ТОВ «Центр сертифікації ключів «Україна» листом від 30.09.2016 року №3009/1 (т. 1 а.с. 40) повідомило Позивач, що 15.04.2015 року та 05.10.2015 року ТОВ «ЦСК «Україна» видавало посилені сертифікати відкритого ключа ЕЦП довіреній особі ТОВ «АПЛ-Груп» та директору товариства.

12.01.2017 року в Єдиному реєстрі кримінальних проваджень було зареєстроване кримінальне провадження №0000106 щодо заволодіння посадовими особами ТОВ «Суреком» податкового кредиту ТОВ «АПЛ-Груп», що спричинило завдання матеріального збитку останньому (т. 1 а.с. 41).

На підставі встановлених вище обставин, суд першої інстанції, здійснивши системний аналіз положень ст. ст. 122, 123 КАС України, прийшов до висновку, що, починаючи принаймні з 28.09.2016 року, Позивач був обізнаний про порушення своїх прав та інтересів, а відтак мав можливість звернутися за їх захистом до суду у межах встановленого процесуальним законом шестимісячного строку.

Однак з такими висновками суду першої інстанції судова колегія не може погодитися з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно абз. 1 ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, за правилами ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, положення процесуального закону пов'язують початок перебігу строку звернення до суду або з дня, коли особа дізналася про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, або з дня, коли особа могла дізнатися їх порушення. Разом з тим, шестимісячний строк звернення до суду у розумінні положень КАС України є загальним щодо випадків, коли іншими законами встановлений інший строк для звернення до адміністративного суду.

Так, зокрема, положеннями абз. 1 п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України визначено, що З урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Приписи п. 102.1 ст. 102 ПК України визначають, що контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов'язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов'язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов'язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Отже, у розумінні податкового закону строк оскарження податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу складає 1095 днів з моменту отримання такого акту.

Таким чином, з метою правильного вирішення питання щодо дотримання ТОВ «АПЛ-Груп» строків звернення до суду із вказаним позовом, необхідно, насамперед, з'ясувати зміст та характер заявлених позовних вимог у розрізі предмету, який визначений Позивачем як об'єкт судового захисту, у зв'язку з чим судова колегія вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до абз. 1 п. 201.1 ст. 201 ПК України у редакції, яка була чинною на момент реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування, платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України у згаданій редакції, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законодавства щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Платник податку має право зареєструвати податкову накладну та/або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, в якій загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов'язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

На виконання вимог ст. 201 Податкового кодексу України Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 29.12.2010 року №1246, якою затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246).

Згідно п. 7 вказаного Порядку після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі до ДФС здійснюється їх розшифрування, перевіряється електронний цифровий підпис, визначається відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, та у разі відсутності причин для відмови проводиться їх реєстрація.

Пунктом 8 Порядку №1246 визначено, що для підтвердження прийняття податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації платникові податку, який здійснює реєстрацію, видається квитанція в електронній формі, у якій наводяться реквізити зазначених документів, відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, результати перевірки електронного цифрового підпису, інформація про постачальника (продавця) товарів (послуг), дата і час прийняття, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова накладна та/або розрахунок коригування. Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається платникові податку, який здійснює реєстрацію, засобами телекомунікаційного зв'язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається у ДФС.

Згідно п. 9 Порядку №1246 причиною відмови у прийнятті податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації є: 1) наявність помилок під час заповнення податкової накладної; 2) відсутність в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; 3) факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; 4) порушення вимог щодо наявності суми податку, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); 5) порушення вимог, установлених пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 Податкового кодексу України.

Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається протягом операційного дня платникові податку засобами телекомунікаційного зв'язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що за своєю правовою природою викладені у квитанції відомості є формою викладення рішення контролюючого органу про прийняття або відмову у прийнятті податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Відтак, на переконання судової колегії, позовні вимоги в частині скасування реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до них, складених та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних від імені ТОВ «АПЛ-Груп», а також розрахунків коригування кількісних та вартісних показників (згідно переліку), з огляду на визначені Позивачем підстави позову, свідчать про те, що предметом оскарження є рішення контролюючого органу щодо реєстрації згаданих вище податкових накладних та розрахунків коригування до них. При цьому, як вже було зазначено раніше, до таких правовідносин належить застосовувати спеціальні строки оскарження, визначені Податковим кодексом України (1095 днів), а не загальні, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України (6 місяців).

При цьому суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 14.10.2010 року у справі «Щокін проти України» наголосив на необхідності дотримання судами правила вирішення колізій у податковому законодавстві на користь платника податків. У згаданій справі Європейський суд дійшов висновку про порушення прав заявника, гарантованих статтею 1 Першого протоколу до Конвенції, зокрема, у зв'язку з тим, що національними органами не було дотримано вимоги законодавства щодо застосування підходу, який був би найбільш сприятливим для заявника - платника податку, коли у його справі національне законодавство припускало неоднозначне трактування.

Таким чином, оскільки факт протиправної, на переконання ТОВ «АПЛ-Груп», реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до них мав місце у період з жовтня 2015 року по січень 2016 року, звернення до суду із вказаним позовом 26.03.2018 року відбувалося у межах встановленого КАС України з врахуванням вимог ПК України 1095-денного строку, у зв'язку з чим судова колегія вважає передчасними висновки суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Водночас, колегія суддів критично оцінює посилання Апелянта на залишення поза увагою судом першої інстанції факту реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до них від імені ТОВ «АПЛ-Груп» особами, які жодного відношення до діяльності підприємства не мають, а також неотримання рішень ДФС України про прийняття таких накладних та розрахунків, оскільки у межах вирішення питання про дотримання позивачем строків звернення до суду спір по суті не вирішується.

З аналогічних підстав відхиляються доводи Апелянта щодо неврахування судом першої інстанції ненадання Позивачу відповіді ДПІ у Печерському районі на звернення ТОВ «АПЛ-Груп» від 01.06.2016 року. Тим більше, у межах даного спору позовні вимоги до даного контролюючого органу районного рівня не заявлялися.

Крім того, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що відповідно до п. 23 ч. 1 ст. 4 КАС України похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги). Отже, позовні вимоги щодо зобов'язання ДФС України прийняти та зареєструвати розрахунки коригування кількісних та вартісних показників («-») до податкових накладних, складених від імені ТОВ «АПЛ-Груп» (згідно переліку), а також зобов'язання ДФС України відновити суми податку на додану вартість на електронному рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість ТОВ «АПЛ-Груп», які існували до реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до них, складних та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних від імені ТОВ «АПЛ-Груп», а також розрахунків коригування кількісних та вартісних показників (згідно переліку), будучи похідними від основної позовної вимоги, підлягали б залишенню без розгляду у випадку встановлення за наслідками апеляційного перегляду недотримання строків звернення до суду з вимогою про скасування реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до них, складених та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних від імені ТОВ «АПЛ-Груп», а також розрахунків коригування кількісних та вартісних показників (згідно переліку).

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З урахуванням наведених обставин у сукупності, а також зважаючи на те, що залишенню позовної заяви без розгляду обов'язково повинна передувати перевірка предмету позову, змісту позовних вимог та визначенням нормативних приписів інших законів, якими встановлюються інші строки оскарження рішень контролюючих органів, судова колегія приходить до висновку про помилковість постановленої Окружним адміністративним судом міста Києва ухвали від 29.05.2018 року про залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при вирішенні питання про повернення позовної заяви було неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, у зв'язку з чим вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити - ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 123, 242-244, 250, 308, 312, 320, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «АПЛ-Груп» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 травня 2018 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «АПЛ-Груп» до Державної фіскальної служби України, треті особи - товариство з обмеженою відповідальністю «Центр сертифікації ключів «Україна», товариство з обмеженою відповідальністю «Бі Фен Європак», товариство з обмеженою відповідальністю «Суреком», про зобов'язання вчинити дії - задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 травня 2018 року - скасувати.

Справу направити до Окружного адміністративного суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя А.Г. Степанюк

Судді В.В. Кузьменко

О.І. Шурко

Повний текст постанови складено « 07» серпня 2018 року.