Справа № 826/17873/17
Суддя: Троян Н.М.
Дата ухвалення: 2018-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 серпня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

Судді-доповідача - Троян Н.М.,

суддів - Костюк Л.О., Файдюк В.В.,

за участю секретаря - Рейтаровської О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу Київської міської митниці Державної фіскальної служби на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 травня 2018 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Електротехнічний «Некст» України» до Київської міської митниці Державної фіскальної служби, Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві про скасування рішення, повернення надміру сплачених коштів, -

В С Т А Н О В И Л А:

У грудні 2017 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

1) скасувати рішення Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару від 22.08.2017 №КТ-UA-2017;

2) повернути з Державного бюджету України ТОВ «Електротехнічний «Некст» України» надмірно сплачені кошти, а саме: суму в розмірі 48370 грн 68 коп.

На обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що дії відповідача щодо зміни коду УКТ ЗЕД товару є протиправними, оскільки ввезені товари відповідають визначальним характеристикам, відповідно до Розділу ХІ Митного тарифу України: текстильні товари та текстильні вироби, група: вата, повсть і неткані матеріали; спеціальна пряжа; шпагати, мотузки, троси та канати і вироби з них, товарні позиції: сітки плетені із шпагату, мотузок або канатів; готові сітки рибальські та інші готові сітки з текстильних матеріалів.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 травня 2018 року позовні вимоги задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано рішення Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару №КТ-UA-2017 від 22.08.2017. В решті позову відмовлено.

В апеляційній скарзі, відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд скасувати рішення та прийняти нове, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Зокрема, апелянт посилався на те, що товар, який ввозився позивачем було ідентифіковано як полотна трикотажні основ'язаного переплетення із ниток поліетилену 100%, які не включаються до товарної позиції із кодом УКТ ЗЕД 5608, а повинні класифікуватись у товарній під категорії 6005 32 90 00.

Крім того, в матеріалах справи відсутні докази, що проведення дослідження Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз здійснено на підставі проб (зразків), направлених посадовою особою Київської міської митниці ДФС.

У відзиві на апеляційну скаргу позивачем зазначено, що відповідачем безпідставно було прийнято незаконне рішення №КТ-UA-2017 від 22.08.2017 про визнання коду товару, що було засноване на необґрунтованому висновку Департаментів податкових та митних експертиз ДФС.

Так, зразки фасадних будівельних сіток були представлені для проведення товарознавчих експертих досліджень за своєю структурою та властивостями відповідають визначенню нитко прошивних нетканих полотень (ДСТУ 2948-94) та відносяться до товарної групи 56 товарної позиції 5608 підпозиції УКТ ЗЕД.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «Електротехнічний «Некст» України» відповідно контракту від 10.01.2014 здійснило поставку на митну територію України товару фірми «Shandong Jinguan Net Co. LTD», а саме: сітка захисна, затіняюча, щільність 80 г/кв.м, 3.0х50 м, HDPE, зелена -420 рулони, артикул - an000022; сітка захисна, затіняюча, щільність 60 г/кв.м, 3.0х50 м, HDPE, темно-зелена -630 рулони, артикул - an000019; сітка захисна, затіняюча, щільність 95 г/кв.м, 1,9х50 м, HDPE, зелено-чорна -372 рулони, артикул - an000007; сітка захисна, затіняюча, щільність 95 г/кв.м, 3,0х50 м, HDPE, зелено-чорна -330 рулони, артикул - an000001 (а.с. 81-82).

У подальшому, позивачем подано до Київської міської митниці ДФС 24.07.2017 електронну митну декларацію митної вартості №UA100000/2017/848623, з вказаним кодом товаром відповідно до УКТ ЗЕД коду товару - , що передбачено Розділом ХІ: текстильні товари та текстильні вироби, група: вата, повсть і неткані матеріали; спеціальна пряжа; шпагати, мотузки, троси та канати і вироби з них, товарні позиції: сітки плетені із шпагату, мотузок або канатів; готові сітки рибальські та інші готові сітки з текстильних матеріалів, що передбачає ставку мита 5%, з відповідною сумою митного оформлення в розмірі 306917 грн 45 коп. (а.с.65).

Однак, Київською митницею ДФС, на підставі результатів проведених експертних досліджень, характеристик товару, прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-141-2014 та класифіковано товар за кодом УКТ ЗЕД № зі ставкою мита 8% (а.с. 60).

Вважаючи порушенням своїх прав з боку відповідача та з метою їх відновлення позивач звернувся за захистом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги частково, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки відповідач не довів порушення діючого законодавства з боку позивача при декларуванні наведеного вище товару та не довів наявності підстав для зміни коду товару, що ввозиться позивачем, тому слід скасувати рішення про визначення коду товару від 22.08.2017 №КТ-UA-2017.

Разом з тим, позовні вимоги в частині стягнення з Державного бюджету України на користь позивача суми надмірно сплачених до бюджету митних платежів в розмірі 48370 грн 68 коп. задоволенню не підлягають, оскільки Порядок повернення платникам податків коштів, що обліковуються на відповідних рахунках митного органу як передоплата, і митних та інших платежів, помилково та/або надмірно сплачених до бюджету, контроль за справлянням яких здійснюється митними органами, затвердженого наказом Державної митної служби України від 20 липня 2007 року № 618 не передбачає повернення помилково та/або надміру сплачених обов'язкових платежів у спосіб судового стягнення безпосередньо (водночас) із здійсненням судового контролю над рішеннями, діями чи бездіяльністю митних органів з питань, пов'язаних з розмитненням і справлянням митних платежів.

На думку колегії суддів позиція суду першої інстанції є вірною з огляду на наступне.

Нормативно-правовим актом, який регулює відносини, пов'язані із справлянням митних платежів, є Митний кодекс України.

Статтею 67 Митного кодексу України визначено, що Українська класифікація товарів зовнішньо-економічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно з частиною першою статті 68 Митного кодексу ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини другої-четвертої, сьомої, восьмої статті 69 Митного кодексу України митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення у порядку, встановленому главою 4 цього Кодексу.

При цьому у частині п'ятій статті 69 Митного кодексу України передбачається існування складного випадку класифікації товару, під яким розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Для цілей класифікації товарів митні органи використовують Українську класифікацію товарів зовнішньоекономічної діяльності, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», яка побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів, запровадженої Всесвітньою митною організацією та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Класифікація товарів згідно з УКТ ЗЕТ провадиться з урахуванням визначальних характеристик товару та Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТ ЗЕД.

Відповідно до положень статті 82 МК України якщо декларант з поважних причин, перелік яких визначається спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі митної справи, не може здійснити у повному обсязі декларування товарів і транспортних засобів, які ввозяться на митну територію України, безпосередньо під час переміщення їх через митний кордон України (крім товарів, які переміщуються транзитом через територію України), такі товари можуть бути випущені у вільний обіг у спрощеному порядку після подання митному органу тимчасової чи неповної декларації та під зобов'язання про подання митної декларації, заповненої у звичайному порядку не пізніше ніж через 30 днів з дня випуску товарів у вільний обіг.

Згідно п.п. «г» п. 2.1. Порядку застосування тимчасової та неповної декларацій відповідно до митного режиму імпорту (при випуску у вільний обіг), затвердженого наказом Держаної митної служби України від 30 грудня 2003 року № 932 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 січня 2004 року за № 66/8665 - до зазначених вище поважних причин належить виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТЗЕД.

У відповідності до п. п. 9, 10 розділу ІІІ Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 650 від 30 травня 2012 року, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

Як свідчать матеріали справи, з метою перевірки заявлених характеристик товару відповідачем підготовлений запит для проведення досліджень у Департаментів податкових та митних експертиз ДФС та отримано експертний висновок від 17.08.2017 №104, де вказано, що «ідентифікувати дані проби товару як готова сітка можливо лише за достовірною інформацією щодо сфери застосування» (а.с. 125-127).

З огляду на вказаний висновок, Київською міською митницею ДФС класифіковано товар декларанта за кодом , ставка мита 8%, група товарів УКТЗЕД №60: трикотажні полотна; товарна позиція (6005) : Полотна основов'язальні (включаючи вироблені на в'язальних машинах для виготовлення галунів).

Однак, такий експертний висновок, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки завданням митної експертизи є з'ясування обставин, що мають заначення для справи для визначення коду товару, і вона не може підміняти прийняття рішення про визначення коду товарів за УКТ ЗЕД.

При цьому, з висновків такого експертного дослідження ДФС неможливо достовірно прийти до остаточної думки про те, що досліджувані зразки товару відносяться до товарів 6005 «Полотна основов'язальні (включаючи вироблені на в'язальних машинах для виготовлення галунів)».

Разом з тим, у матеріалах справи наявний експертний висновок Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення експертного товарознавчого дослідження від 29.11.2017 №21572/17-53, відповідно до якого товар, що був завезений на митну територію України згідно контракту від 10.01.2014 №01-01/2014 відповідає визначеним характеристикам, що розглядаються у Розділі ХІ: текстильні товари та текстильні вироби, група:вата, повсть і неткані матеріали; спеціальна пряжа; шпагати, мотузки, троси та канати і вироби з них, товарні позиції: сітки плетені із шпагату, мотузок або канатів; готові сітки рибальські та інші готові сітки з текстильних матеріалів (а.с. 13-14).

Доводи апелянта про те, що у матеріалах справи відсутні докази, що проведення дослідження Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз здійснено на підставі проб (зразків), направлених посадовою особою Київської міської митниці ДФС, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки експертний висновок Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 29.11.2017 №21572/17-53 здійснювався на підставі каталогу фірми-фабрики «Shandong Jinguan Net Co. LTD», зразків сіток захисної, копії ВМД №UA100110/2017/104359 від 08.09.2017, копії рішення про визначення коду товару від 22.08.2017 №КТ-UA-2017, копії пакувального листа від 01.06.2017, комерційного інвойсу №170208 від 01.06.2017 та інших документів, які подавались для митного оформлення товару позивачем до митного органу.

Крім того, відповідно до ст. 326 МК України взяття проб і зразків є одним з засобів забезпечення ідентифікації, що застосовується під час здійснення митного контролю.

У даному випадку, проведення дослідження Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз відбувалось після здійснення митного контролю та винесення відповідачем спірного рішення про визначення коду товару від 22.08.2017 №КТ-UA-2017.

Згідно з п. 2 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 428 від 21 травня 2012 року, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Відповідно до преамбули Закону України «Про Митний тариф України», митний тариф України - це систематизований згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності перелік ставок ввізного мита, яке справляється з товарів, що ввозяться на митну територію України.

Пунктом 3 глави «Основні правила інтерпретації УКТЗЕД» Митного тарифу України (далі - Митний тариф України), що є додатком до Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 №584-VII визначено, що у разі коли з будь-яких інших причин товар на перший погляд можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Пунктом 6 глави «Основні правила інтерпретації УКТЗЕД» Митного тарифу України визначено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Відповідно до Основних правил інтерпретації УКТЗЕД Митного тарифу України класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила.

Відповідно до п. 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД Митного тарифу України для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

Як вбачається з матеріалів справи, у митній декларації №UA100000/2017/848623, відповідно до УКТ ЗЕД визначений код товару - , що передбачено Розділом ХІ: текстильні товари та текстильні вироби, група:вата, повсть і неткані матеріали; спеціальна пряжа; шпагати, мотузки, троси та канати і вироби з них, товарні позиції: сітки плетені із шпагату, мотузок або канатів; готові сітки рибальські та інші готові сітки з текстильних матеріалів, що передбачає ставку мита 5%, з відповідною сумою митного оформлення в розмірі 306917 грн 45 коп. (а.с. 65).

Згідно з Наказом від 14 січня 2014 року № 15 Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності визначено, що до групи 56 включається ряд текстильних виробів спеціального характеру, наприклад, вата, повсть, неткані матеріали, спеціальна пряжа, мотузки та деякі вироби з цих матеріалів.

Для віднесення товару до певного коду УКТЗЕД, товар має відповідати опису, який надається у поясненнях до УКТЗЕД.

У поясненнях до УКТ ЗЕД визначені наступне описання: 1.Сітки плетені із шпагату, мотузок або канатів: Ці вироби є відрізками сіток, тобто являють собою плетений матеріал з вічками, виготовленими вручну чи на машині. Вони відрізняються від сіткових виробів товарної позиції 5804 тим, що виготовлені з шпагатів, мотузок або канатів товарної позиції 5607; 2. Готові сітки рибальські та інші готові сітки з текстильних матеріалів: на відміну від виробів, віднесених до пункту 1 вище, готові вироби цієї групи можуть бути виготовлені з ниток і вічка можуть бути одержані плетінням або інакше. Готові сітки вважаються сітками незалежно від того, чи готові вони для використання, виготовлені безпосередньо за формою, складені з частин сіток чи ні. Наявність рукояток, кілець і вантажів, поплавців, шнурів та інших пристосувань не впливає на класифікацію виробів цієї групи. Готові сітки цієї товарної позиції обмежуються такими сітками, які не включаються до інших більш конкретних товарних позицій УКТЗЕД. До цієї товарної позиції включаються рибальські сітки, камуфляжні сітки, театральні декораційні сітки, сітки безпеки, сітчасті господарські сумки та аналогічні сітки для перенесень (наприклад, для тенісних чи футбольних м'ячів), гамаки, сітки повітряних куль (аеростатів) або дирижаблів, захисні сітки від комах і т.д. Вироби цієї товарної групи включаються до неї, навіть якщо вони просочені (наприклад, для запобігання від атмосферних явищ, води).

Таким чином, беручи до уваги опис та призначення представленого позивачем до митного оформлення товару, а також експертні висновки колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що код УКТ ЗЕД товару, визначений товариством є правильним, тому слід скасувати рішення про визначення коду товару від 22.08.2017 №КТ-UA-2017.

Щодо позовних вимог про повернення з Державного бюджету України ТОВ «Електротехнічний «Некст» України» надмірно сплачених коштів, а саме: суму в розмірі 48370 грн 68 коп., колегія суддів звертає увагу на наступне.

Згідно викладених колегією суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України, зокрема, у постановах від 15.04.2014, 25.11.2014, 07.07.2015 (справи №№21-29а14, 21-338а14, 21-324а14 відповідно) правових позицій щодо застосування норм матеріального права, у разі якщо після сплати декларантом податків і зборів (обов'язкових платежів) згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, буде прийнято рішення про застосування митної вартості, заявленої декларантом, сума надміру сплачених податків і зборів (обов'язкових платежів) повертається декларанту у порядку, передбаченому Порядком повернення та Порядком взаємодії, на підставі його заяви та у місячний термін з дня прийняття висновку митного органу, що здійснював оформлення митної декларації, про повернення з Державного бюджету України помилково та/або надмірно зарахованих до бюджету митних та інших платежів, контроль за справлянням яких покладається на митні органи.

Цей порядок не передбачає повернення помилково та/або надміру сплачених обов'язкових платежів у спосіб судового стягнення безпосередньо (водночас) із здійсненням судового контролю над рішеннями, діями чи бездіяльністю митних органів з питань, пов'язаних з розмитненням і справлянням митних платежів.

Таким чином, приймаючи до уваги вищевикладене, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог в частині стягнення з Державного бюджету України на користь позивача суми надмірно сплачених до бюджету митних платежів в розмірі 48370 грн 68 коп.

З огляду на викладені обставини, за результатами розгляду апеляційної скарги, з урахуванням наведених норм права, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанцій є законним та обгрунтованим, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин; в ньому повно відображені обставини, що мають значення для справи, висновки суду щодо встановлених обставин і правові наслідки є правильними.

Згідно з частинами першою-третьою ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, суд апеляційної інстанції підстав для його скасування не вбачає.

За правилами частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Київської міської митниці Державної фіскальної служби - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 травня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Н.М. Троян

Судді: Л.О. Костюк,

В.В. Файдюк

Повний текст виготовлено: 09 серпня 2018 року.