Справа № 0540/6299/18-а
Суддя: Толстолуцька М.М.
Дата ухвалення: 2018-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 серпня 2018 р. Справа №0540/6299/18-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Толстолуцька М.М., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту адміністративних послуг Маріупольської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Департаменту адміністративних послуг Маріупольської міської ради, що пов'язані із зняттям з реєстрації від 24 липня 2017 року місця проживання ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1;

- зобов'язати відповідача скасувати проведене 24 липня 2017 року зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1;

- визнати протиправними дії Департаменту адміністративних послуг Маріупольської міської ради, що пов'язані із реєстрацією від 24 липня 2017 року місця проживання ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2;

- зобов'язати Департамент адміністративних послуг Маріупольської міської ради скасувати, проведену 24 липня 2017 року реєстрацію місця проживання ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2.

Відповідно до положень статті 171 Кодексу адміністративного судочинства ( надалі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд доходить висновку про те, що дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статі 160 КАС України.

Так, нормами частини восьмої статті 160 КАС України встановлено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. Частиною третьою статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У порушення даної норми позивачем не додано до адміністративного позову документу про сплату судового збору. Натомість, у позовній заяві позивач зазначив, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п. 7 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки позов подано в інтересах його малолітніх дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Суд не приймає доводи позивача щодо звільнення від сплати судового збору відповідно до пункту 7 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI з огляду на наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (надалі - Закон № 3674-VI).

Згідно з нормами пункту 7 частини першої статті 5 Закону №3674-VI від сплати судового збору під час розгляду в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Частина друга статті 3 цього ж Закону містить перелік об'єктів, за які не справляється судовий збір, а його стаття 5 - перелік суб'єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Відповідно до положень пункту 14 частини другої статті 3 Закону 3674-VI судовий збір не справляється за подання, зокрема, заяви, апеляційної та касаційної скарги про захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб у разі, якщо представництво їх інтересів у суді відповідно до закону або міжнародного договору, згоду на обов'язковість якого надано Верховною Радою України, здійснюють Міністерство юстиції України, суб'єкти надання безоплатної вторинної правової допомоги та/або органи опіки та піклування або служби у справах дітей.

Нормами статті 53 КАС України встановлюються правила участі у судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Так, відповідно до частини першої зазначеної статті у випадках, встановлених законом, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, державні органи, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до адміністративного суду із позовними заявами в інтересах інших осіб і брати участь у цих справах. При цьому Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, державні органи, органи місцевого самоврядування повинні надати адміністративному суду документи та інші докази, які підтверджують наявність визначених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з нормами частини першої статті 56 КАС України права, свободи та інтереси малолітніх та неповнолітніх осіб, які не досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді їхні законні представники - батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Як встановлено судом, ОСОБА_5 є батком малолітніх дітей ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями свідоцтва про народження, а отже, в розумінні КАС України - є його законним представником та на нього не розповсюджуються правила, передбачені для осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, у тому числі - щодо звільнення від сплати судового збору.

Окрім того, суд зауважує, що позивачем до суду не надано докази, які підтверджують наявність визначених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб. Проте, як вбачається зі змісту його позовної заяви, позивач оскаржує реєстраційні дії відносно третьої особи - ОСОБА_2.

За таких обставин, суд доходить висновку, що позивач повинен сплатити судовий збір на загальних підставах.

Згідно з положеннями частини першої статті 2 Закону № 3674-VI платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір згідно з частиною першої статті 3 Закону № 3674-VI справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України від 07 грудня 2017 року № 2246- VIII «Про Державний бюджет України на 2018» з 01.01.2018 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1 762,00 грн.

З позовної заяви вбачається, що до суду пред'явлено 2 вимоги немайнового характеру: 1) визнання протиправними дій відповідача що пов'язані із зняттям з реєстрації та зобов'язати скасувати зняття з реєстрації та 2) визнання протиправними дії відповідача, що пов'язані з реєстрацією місця проживання за іншою адресою та, відповідно - зобов'язання скасувати цю реєстрацію.

Таким чином, при зверненні до адміністративного суду позивач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (0,4 Ч 1 762,00 грн. = 704,80) за кожну вимогу немайнового характеру, що становить 1 409,60 грн. (704,80Ч2).

Щодо залучення до справи третьої особи суд вважає за необхідне зазначити про наступне.

Відповідно до положень статті 49 КАС України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред'явивши позов до однієї або декількох сторін. Задоволення позову таких осіб має повністю або частково виключати задоволення вимог позивача до відповідача. У разі вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, розгляд адміністративної справи за клопотанням учасника справи починається спочатку.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Згідно з вимогами частини четвертої зазначеної статті у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов'язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Позивачем у позовній заяві визначено ОСОБА_2 третьою особою, однак, відповідних обґрунтувань на яких підставах належить залучити до участі у справі ОСОБА_2, на які права чи обов'язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі позовна заява не містить.

Відповідно до положень частини першої статті 50 КАС України якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред'явити вимоги до сторони, така сторона зобов'язана сповістити цю особу про відкриття провадження у справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. До такої заяви повинні бути додані докази про направлення її копії особі, про залучення якої як третьої особи подана заява.

Окрім того, нормами КАС України, зокрема, передбачено, що суддя після одержання позовної заяви, серед іншого, з'ясовує чи позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до вимог статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як зазначає позивач у позовній заяві, питання щодо визнання протиправними дій щодо реєстрації малолітніх дітей були предметом розгляду Донецьким окружним адміністративним судом адміністративної справи № 805/2089/18-а. У той же час, позивач зазначає, що незаконна зміна реєстрації місця проживання третьої особи - ОСОБА_2 не скасована судом, оскільки це не було заявлено по справі № 805/2089/18-а, про причини з яких ці вимоги не були заявлені не зазначає.

Суд вважає, про порушення свого права, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом, позивач був обізнаний ще під час звернення до суду із позовом в адміністративній справі № 805/2089/18-а.

Тобто, позивач звернувся до суду з даним позовом поза межами шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до вимог статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, шляхом сплати судового збору у розмірі 1 409 (одна тисяча чотириста дев'ять) гривень 60 копійок за наступними реквізитами: отримувач коштів Слов'янське УК/м.Слов'янськ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37803368, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача 4034, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу: Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа) та надання суду оригіналу документу про сплату судового збору у визначеному розмірі;

- надання суду обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду;

- надання суду обґрунтованої заяви/клопотання про залучення до участі у справі третьої особи.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту адміністративних послуг Маріупольської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз'яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Толстолуцька М.М.