Справа № 810/3965/17
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2018-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 липня 2018 року м. Київ № 810/3965/17

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Панової Г.В., за участю секретаря судового засідання: Касьянової О.В.,

за участю:

представника позивача - Задніпряний В.В,

представника відповідача - Сапсай М.Ю.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну сраву

за позовом Будівельної компанії "Будівельний альянс"

до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області

про визнання дій протиправними та скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась Будівельна компанія "Будівельний альянс" з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, в якому просить суд: визнати недійсним протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.11.2017 № 1-Л-З-1011/2 та скасувати припис від 09.11.2017 № С-0911/6 (з урахованням уточненої позовної заяви).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не погоджується з правомірністю та законністю проведеної відповідачем позапланової перевірки об'єкта будівництва - капітальний ремонт підпірної стінки по вул. Соборна, 113-А, с. Здорівка, Васильківського району, Київської області, та вважає, що вона проведена з порушенням норм чинного законодавства.

Так, позивач вказує, що підставою для проведення перевірки зазначено звернення Прокуратури Київської області. Проте, на думку позивача таке процесуальне рішення правоохоронними органами стосовно об'єкта перевірки не приймалося.

Крім того, позивачем зазначено, що Акт складений за результатами проведеної позапланової перевірки № Т-0911/2 не містить дату його виготовлення, а в розділі I «Загальна інформація про проведення заходу державного нагляду (контролю)» містяться дописи невстановленої особи щодо дати та номеру направлення на перевірку (від 08.11.2017 № 487.17/02/П, від 08.11.2017 № 489.17/02/П).

В Розділі II Акта також зазначено, що початком перевірки є 26.06.2017 09 год. 00 хв., а завершенням 07.07.2017 о 16 год. 45 хв., однак в даному розділі міститься дописка невідомої особи, що початком перевірки є 09.11.2017 о 09 год. 00 хв., а завершенням 09.11.2017 о 15 год. 00 хв.

Також позивач посилався на те, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 1-Л-З-1011/2 виготовлено 10.11.2017, в той час як припис № С-0911/6 винесено 09.11.2017.

Окрім того, представник позивача наполягав, що проектна документація, що надає право на виконання будівельних робіт була надіслана на адресу Департаменту листом вх. № 10/10-0607/22 від 06.07.2017.

Враховуючи викладене, позивач вважає, що оскаржувані припис та протокол є незаконними, не обґрунтованими та підлягають скасуванню.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.01.2018 було відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

13.02.2018 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області заперечуючи проти задоволення позовних зазначив, що у ході проведеного позапланового заходу виявлено допущені позивачем як підрядником порушення містобудівного законодавства, у результаті чого правомірно складено Акт, припис та протокол, а тому такі припис та протокол не можуть бути скасовані у судовому порядку.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.05.2018 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання, призначене на 12.07.2018 прибув уповноважений представник позивача, який підтримав заявлені позовні вимоги та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Також представник позивача зазначив, що оскаржувані рішення мають бути скасовані у зв'язку з тим, що відповідачем не було вручене позивачу направлення для проведення позапланового заходу від 08.11.2017 № 489.17/02.17.

Представник відповідача позову не визнав, заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав наведених у відзиві на позов.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

З метою перевірки дотримання суб'єктом містобудування ТОВ Будівельна компанія "Будівельний альянс" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 19.06.2017 № 126 П на підставі направлення для проведення позапланового заходу від 19.06.2017 № 489.17/02 (строк дії від 26.06.2017 до 07.07.2017) та направлення від 08.11.2017 № 489.17/02/П (строк дії з 09.11.2017 до 09.11.2017) у присутності виконуючого обов'язки Здорівського сільського голови Кобзар Олени Миколаївни та директора ТОВ "Будівельна компанія "Будівельний альянс" Панасько Олександра Григоровича здійснено захід державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкті будівництва "капітальний ремонт підпірної стінки по вул. Соборна, 113-А, с. Здорівка, Васильківського району, Київської області.

Копію направлення для проведення позапланового заходу директор ТОВ "Будівельна компанія "Будівельний альянс" отримав особисто, про що свідчить підпис останнього на зворотній стороні направлення від 22.06.2017.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт складено Акт № Т-0911/2; припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 09.11.2017 № С-0911/6; протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.11.2017 № 1-Л-З-1011/2.

В Акті № Т-0911/3 відповідачем зазначено, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт (капітальний ремонт підпірної стінки по вул. Соборна, 113-А, с. Здорівка, Васильківського району, Київської області) від 28.02.2017 № КС 20.

В детальний описі виявлених порушень вказно, «…що замовником будівництва - Здорівською сільською радою Васильківського району наведено недостовірні дані в Декларації від 28.02.2017 № КС 20, а саме:

- в Декларації від 28.02.2017 № КС 20 зазначено, що технічний нагляд здійснює інженер з технічного нагляду ОСОБА_5, по факту договір на здійснення технічного нагляду укладено з ФОП ОСОБА_6 від 30.01.2017, наказ про призначення ОСОБА_7 від 30.01.2017 № 27;

- в декларації від 26.09.2016 № КС 47 зазначено, що проектна документація розроблена ТОВ «АМ Агора» та затверджена замовником - Рішення Здорівської сільської ради № 174-16-VII від 10.02.2017, по факту зазначене рішення про затвердження проектної документації не надано.

Під час проведення перевірки встановлено, що замовником будівництва - Здорівською сільською радою Васильківського району та підрядною організацією ТОВ "Будівельна компанія "Будівельний альянс" виконувались будівельні роботи з капітального ремонту підпірної стінки по вул. Соборна, 113-А, с. Здорівка, Васильківського району, Київської області без отримання документу, що надає право на виконання будівельних робіт (див. виконавча документація, що була надіслана ТОВ "Будівельна компанія "Будівельний альянс" на адресу Департаменту листом вх. № 10/10-0607/22 від 06.07.2017 (загальний журнал робіт, акт на закриття прихованих робіт від 13.12.2016, від 16.12.2016, від 20.12.20І6)).

Замовником будівництва - Здорівською сільською радою Васильківського району експлуатується (використовується) підпірна стінка по вул. Соборна, 113-А, с. Здорівка, Васильківського району, Київської області без прийняття в експлуатацію.

Підрядною організацією ТОВ "Будівельна компанія "Будівельний альянс" (договір підряду від 24.02.2016 № 24) виконувались будівельні роботи з капітального ремонту підпірної стінки по вул. Соборна, 113-А, с. Здорівка, Васильківського району, Київської області без розроблення проекту виконання робіт (ПВР) та/або технологічних карт.

Проектна документація на капітальний ремонт підпірної стінки по вул. Соборна, 113-А, с. Здорівка, Васильківського району, Київської області розроблена ПП "Ам Агора" не у відповідності до абз.1 п.4.1, п.8.2, абз.1 п.8.4 ДБН А.2.2-3:2014.

Завдання на проектування не затверджено замовником.

Проектна документація не завірена підписом і не скріплена особистою печаткою головного архітектора проекту ОСОБА_8 Олександровичем…»

В оскаржуваному приписі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 09.11.2017 № С-0911/6 та протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.11.2017 № 1-Л-З-1011/2 відповідачем зазначено, що за результатами позапланової перевірки встановлено, що підрядною організацією ТОВ "Будівельна компанія "Будівельний альянс" (договір підряду від 24.02.2016 № 24) виконувались будівельні роботи з капітального ремонту підпірної стінки по вул. Соборна, 113-А, с. Здорівка, Васильківського району, Київської області без розроблення проекту виконання робіт (ПВР) та/або технологічних карт, що є порушенням вимог п. 5.3 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва».

Не погодившись з правомірністю оскаржуваних рішень, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд виходить з наступного.

Згідно з частинами 1, 2 статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

У відповідності до частини 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.

Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.07.2014 Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до п. 1 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затвердженого наказом № 925 від 12.06.2017, Департамент є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утвореним як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відповідно до п. 3 вказаного Положення основним завданням Департаменту є забезпечення реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду на території Київської області.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 (далі - Порядок № 553).

Згідно з п. 5 Порядку № 553 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядка № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Однією із підстав для проведення позапланової перевірки є вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Як вбачається з направлень на проведення позапланового заходу від 19.06.2017 № 489.17/02 та від 08.11.2017 № 489.17/02/П підставою для перевірки був наказ Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 19.06.2017 № 126 П та звернення Прокуратури Київської області від 14.06.2017 № 06/1/1-397.

Відповідно до змісту зазначеного звернення (що наявний в матеріалах справи) вбачається, що у провадженні першого слідчого відділу слідчого управління Київської області перебуває кримінальне провадження № 4200097 від 13.02.2017 за фактом заволодіння грошовими коштами місцевого бюджету в особливо великих розмірах службовими особами Здорівської сільської ради Васильківського району Київської області та ТОВ «БК "Будівельний альянс» (), ТОВ «Будівельно-сервісна компанія "Спецбудсервіс" () за ознаками злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 366 КК України.

У вказаному зверненні Прокуратура Київської області ставила питання про проведення перевірок на об'єктах будівництва, які знаходяться на території Здорівської сільської ради, в тому числі на об'єкті будівництва щодо капітального ремонту підпірної стінки по вул. Соборна, 113-А, с. Здорівка, Васильківського району, Київської області та повідомити Прокуратуру Київської області про результати розгляду даного запиту та проведення перевірки з наданням належним чином завірених копій відповідних документів.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на законних підставах було призначено перевірку.

Також суд зазначає, що відповідно п.7 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Під час розгляду справи представником відповідача було надано суду направлення для проведення позапланового заходу від 19.06.2017 № 489.17/02 (строк дії від 26.06.2017 до 07.07.2017) та направлення від 08.11.2017 № 489.17/02/П (строк дії з 09.11.2017 до 09.11.2017).

Копію направлення для проведення позапланового заходу директор ТОВ "Будівельна компанія "Будівельний альянс" отримав особисто, про що свідчить підпис останнього на зворотній стороні направлення від 19.06.2017.

Пунктом 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем 08.11.2017 було видано направлення № 489.17/02/П яке діє з 09.11.2017 до 09.11.2017 тим самим продовжено перевірку.

Стосовно зауважень позивача в судовому засіданні 12.07.2018, що оскаржувані рішення відповідача мають бути скасовані на підставі того, що позивачу не було вручено направлення № 489.17/02/П суд зазначає, що позивач у позові не заявляв таку підставу для скасування оскаржуваних рішень як порушення процедури проведення перевірки, а саме невручення направлення для проведення позапланового заходу від 08.11.2017 № 489.17/02/П.

Вказану підставу позивач вказав вже після того, як судом було закінчено підготовче засідання та розпочато слухання справи по суті.

Крім того, позивач допустив відповідача до перевірки і таким чином фактично визнав правомірність та законність цієї перевірки.

З огляду на зазначене, суд не приймає до уваги при вирішенні спору по суті посилання позивача на ту обставину, що йому не було вручено направлення від 08.11.2017 № 489.17/02/П.

Відповідно до приписів п. 16-17, 21 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім Акта перевірки, складається протокол видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та/або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Так, судом встановлено, що за наслідками проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт відповідачем складено Акт № Т-0911/2, прийнято припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 09.11.2017 № С-0911/6; протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.11.2017 № 1-Л-З-1011/2 .

У зв'язку з відмовою від підписання та отримання вказаних документів, відповідач направив їх позивачу засобами поштового зв'язку на підтвердження чого надав суду докази та проти чого не заперечував позивач. Отже, позивач, належним чином був повідомлений про наявність Акту, протоколу та припису.

Стосовно зауважень позивача на ту обставину, що Акт № Т-0911/2 не містить дату його виготовлення, а в розділі I «Загальна інформація про проведення заходу державного нагляду (контролю)» містяться дописи невстановленої особи щодо дати та номеру направлення на перевірку (від 08.11.2017 № 487.17/02/П, від 08.11.2017 № 489.17/02/П); в Розділі II Акта також зазначено, що початком перевірки є 26.06.2017 09 год. 00 хв., а завершенням 07.07.2017 о 16 год. 45 хв., однак в даному розділі міститься дописка невідомої особи, що початком перевірки є 09.11.2017 о 09 год. 00 хв., а завершенням 09.11.2017 о 15 год. 00 хв., суд зазначає про таке.

Як встановлено судом, у зв'язку з тим, що перевірка була продовжена (що підтверджується направленням від 08.11.2017 № 489.17/02/П) відповідачем цей факт було відображено в Акті перевірки, а саме в розділі I «Загальна інформація про проведення заходу державного нагляду (контролю)» та розділі II «Строк проведення заходу державного нагляду (контролю)».

Стосовно зауважень позивача щодо відсутності дати в Акті № Т-0911/2, суд зазначає про таке.

Відповідно до приписів п. 15 Порядку № 553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 № 240, що зареєстровано в Міністерстві юстиції України 04.07.2012 за № 1116/21428 затверджено форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Додатком 1 до наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 № 240 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 29.05.2017 № 133) є Акт, що складається за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

При дослідженні форми зазначеного Акта, судом встановлено, що вона містить вимоги щодо зазначення номеру Акта, проте вимоги до вказання дати складання Акта відсутні.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що відповідачем складено Акт № Т-0911/2 у відповідності до вимог чинного законодавства (на час проведення перевірки).

Стосовно зауважень позивача, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 1-Л-З-1011/2 складено 10.11.2017, в той час як припис № С-0911/6 винесено 09.11.2017, суд зазначає, що перевірка завершена 09.11.2017 о 15 год. 00 хв., під час перевірки були встановлені порушені у зв'язку з чим і були складено протокол та винесено припис.

Враховуючи той факт, що вказані документи складені у зв'язку з встановленям під час проведення заходу державного нагляду та після того як перевірка закінчилася, суд вважає, що той факт, що дата протоколу є пізнішою за дату припису не може свідчити про незаконність прийнятих рішень та відсутність зазначених у них порушень.

Стосовно самих зазначених у спірних рішеннях порушень, суд зазначає про таке.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до п. 8 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" Робочий проект ( далі - РП) розробляється для технічно нескладних об'єктів, а також об'єктів із застосуванням проектів (проектних рішень) повторного використання на підставі вихідних даних та схваленої при двостадійному проектуванні попередньої стадії. Стадія П розробляється для визначення містобудівних, архітектурних, художніх, екологічних, технічних, технологічних, інженерних рішень об'єкта, кошторисної вартості будівництва і виконання будівельних робі.

Підпунктом 8.2 встановлено, що РП є інтегруючою стадією проектування і складається з двох частин - затверджувальної та робочої документації.

Склад і зміст затверджувальної частини наведені у додатках Д та Е.

Для виконання будівельних робіт видається робоча документація у повному обсязі.

Відповідно до підпункту 8.3 затверджувальна частина РП та робоча документація передаються замовнику на паперовому (в чотирьох примірниках) та електронному носіях.

Згідно з підпунктом 8.4 склад та зміст розділів РП з капітального ремонту об'єктів, наведених у додатках Д та Е, може зменшуватися залежно від технічної та технологічної складності робіт.

В окремих обґрунтованих випадках при поліпшенні експлуатаційних показників введених в експлуатацію в установленному порядку об'єктів будівництва допускається розроблення лише дефектного акту, у якому визначаються фізичні обсяги робіт та умови їх виконання, а також складається кошторисна документа

Додаток Д визначає що до складу проекту (затверджу вальної частини РП) на будівництво об'єктів невиробничого призначення входить розділ Організація будівництва Склад, обсяг та зміст проектної документації розділу встановлюються відповідно до вимог та рекомендацій ДБН А.3.1-5.

Відповідно до вимог п. 5.3. ДБН А.3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва" ПВР має містити рішення з технології та організації виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва або окремих його черг, пускових комплексів, окремих видах чи етапах робіт, а також перелік необхідної виконавчої документації.

ПВР розробляється на підставі робочої документації та ПОБ і має передбачати заходи із забезпечення якісного, безпечного і своєчасного виконання робіт з дотриманням вимог 4.2.

При розробленні ПВР до уваги беруться характеристики матеріалів і конструкцій, задіяних будівельних машин, обладнання, технічних засобів, а також умови виконання робіт.

У разі виконання робіт в умовах ущільненої забудови враховуються матеріали технічного обстеження прилеглих об'єктів, а також вимоги до виконання робіт в таких умовах.

Перелік ПВР, необхідних для будівництва об'єкта, та ступінь їх деталізації встановлюється з урахуванням обсягів робіт, їх складності та ступеня механізації, розподілу між виконавцями, поетапних змін виробничих умов, категорії складності об'єкта будівництва, категорії відповідальності окремих конструкцій тощо.

Будівельні роботи виконують на підставі ПВР та/або технологічних карт.

Орієнтовний склад і зміст ПВР визначається на основі додатка К. У складі ПВР основними документами є об'єктний будівельний генплан на виконання відповідного етапу робіт на об'єкті будівництва, за необхідності технологічні карти або схеми, схеми спільної роботи будівельних механізмів та/або обладнання, пояснювальна записка.

Форми документів у складі ПВР приймаються відповідно до додатка Л.

ПВР розробляє будівельна організація на види та етапи робіт, які вона виконує. Для складних видів робіт ПВР може розроблятися із залученням проектних організацій (у тому числі у складі проектної документації) або науково-дослідних організацій відповідного напряму діяльності.

ПВР повинен бути узгоджений з ПОБ за основними показниками: межі будівельного майданчика, прийняті методи будівництва, принципові рішення з організації і послідовності робіт, вимоги щодо міцності, стійкості та надійності об'єкта будівництва, вимог комплексної безпеки будівництва.

При виконанні капітального ремонту об'єкта будівництва на підставі дефектних актів, за необхідності, розробляється проект виконання робіт з ремонту.

Вихідними матеріалами для розроблення ПВР є: а) ПОБ; б) робоча документація; в) умови поставки матеріалів, конструкцій, готових виробів і устаткування, виробничо-технологічної комплектації і перевезення будівельних вантажів; г) умови використання будівельних машин і транспортних засобів; д) умови забезпечення робочими кадрами будівельників з основних професій, можливі режими використання робочого часу, а в необхідних випадках - умови організації будівництва і виконання робіт вахтовим методом; е) матеріали і результати технічного обстеження існуючих будівель та споруд при їх реконструкції, капітальному ремонті чи технічному переоснащенні, а також вимоги до виконання будівельних робіт в умовах діючого об'єкта (виробництва); ж) матеріали і результати технічного обстеження прилеглих будівель та споруд, а також вимоги до виконання робіт в умовах ущільненої існуючої забудови.

Судом встановлено, що відповідач під час проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудування, неодноразово звертався до позивача і до замовника будівництва - Здорівської сільської ради Васильківського району Київської області з вимогою надати перелік документації на підставі якої проводяться будівельні роботи на території здорівської сільської ради

Однак, позивач та замовник документи, витребувані відповідачем не надали. Здорівська сільська рала аргументувала свою відмову в наданні проектної документації тим, що витребувані відповідачем документи були вилучені в ході обшуку, проведеного уповноваженою особою Прокуратури Київської області.

Відповідач зазначив, що посадовою особою Департаменту в рамках проведення позапланової перевірки для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, було направлено звернення до Прокуратури Київської області з приводу ознайомлення та надання копій вилучених під час обшуку в Здорівській сільській раді Васильківського району Київської області документів, однак під час ознайомленння з даними матеріалами, будь-якої проектної документації виявлено не було.

Під час проведення перевірки, посадовою особою Департаменту в Акті № Т- 0911/2 зафіксовано, що підрядною організацією ТОВ «Будівельна компанія «Будівельний альянс», на підставі договору підряду від 24.02.2017 № 24 виконувались будівельні роботи з капітальною ремонту підпірної стінки по вул. Соборна. 113-А в с. Здорівка Васильківського району Київської області без розроблення проекту виконання робіт (ПВР) та/або технологічних карт, що є порушенням вимог п. 5.3 ДБН А.3.1-5:2016 «організація будівельного виробництва» (передбачає вимоги до проекту виконання робіт).

Також відповідачем виявлено, що проектна документація на капітальний ремон вказаного об'єкта, розроблена ПП «АМ «Агора» з порушенням абз. 1 п. 4.1, п. 8.2, абз. 1 п. 8.4 ДБН А.2.2-3:2014 (щодо вимог до проектної документації).

Позивач у позові та в поясненнях наполягає на тому, що ним було надано до департаменту проектну документацію розроблену в повному обсязі при цьому посилається на лист від 06.07.2017 за № 25 (вх. № Департаменту № 10/10-0607/22 від 06.07.2017, який міститься в матеріалах справи).

Разом з тим, суд звертає увагу, що в переліку документів, які були надано до Департаменту зазначеним листом не міститься проектна документація, як зазначено позивачем в своїй позовній заяві, окрім того сама проектна документація відповідачем у позивача не вимагалася.

Департамент листом від 27.06.2017 за № 10/10-39/2706/08/02 просив надати договори генерального підряду на виконання будівельних робіт, проекти виконання робіт (далі - ПВР), виконавчу документацію, установчі документи та наказ на призначення керівника ТОВ "БК Будівельний альянс", а також наказ на призначення відповідальної особи за виконання будівельних робіт, диплом виконроба, паспорта якості та сертифікати на будівельні матеріали.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до даного листа, до Департаменту надано документацію (за переліком), за винятком ПВР, що позивач не зміг спростувати під час судового розгляду справи.

Крім того, завдання на проектування не затверджено замовником, а саме відсутнє відповідне рішения Здорівської сільської ради. Також, проектна документація не завірена підписом і не скріплена особистою печаткою головного архітектора проекту ОСОБА_8 (що підтверджує наявна в матеріалах справи копія завдання).

Враховуючи ту обставину, що позивачем не спростовані причини не розроблення для даного виду робіт проекту виконання робіт, суд дійшов висновку, що посадовою особою Департаменту обгрунтовано зроблено висновок про порушення вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до положень частини 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи : відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Припис є письмовою вимогою органу державного нагляду (контролю) до суб'єкта господарювання щодо усунення допущених порушень вимог законодавства та зупинення дій (бездіяльності), які потягли ці порушення. Підставою для винесення припису є виявлення порушень вимог законодавства за результатами проведеної перевірки.

Таким чином, за своєю правовою суттю припис - це обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога інспектора, яка оформляється, вручається (надсилається) керівникам юридичних осіб та фізичним особам (у тому числі керівникам суб'єктів господарювання та фізичним особам - підприємцям) щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Оскільки, під час перевірки були виявлені порушення норм містобудівного законодавства, державних будівельних норм, стандартів і правил на виконання п. 16-17, 21 Порядку № 553 головним інспектором будівельного нагляду цілком законно та обгрунтовано складено відносно позивача припис від 09.11.2017 № С-0911/6 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Крім того, суд звертає увагу, що вимога про скасування протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не підлягає задоволенню, оскільки вказаний документ не є рішеннями суб'єкта владних повноважень, який може бути оскаржено до адміністративного суду в розумінні приписів Кодексу адміністративного судочинства України.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є службовим документом який є носіями доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства і який лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених порушень законодавства та не є остаточним документам, зобов'язуючим до вчинення будь-яких дій, тому не є юридичною формою рішення відповідача.

Відповідно до статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

В силу положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Враховуючи наведені обставини, суд дійшов висновку, що під час проведення позапланової перевірки так і під час складання оскаржуваних протоколу та припису посадові особи Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області діяли на підставі у межах та у спосіб, що передбачені чинним законодавством України, а тому в задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, враховуючи той факт, що судом у задоволенні позовних вимог відмовлено, понесені позивачем судові витрати, пов'язані зі сплатою судового збору, відшкодуванню на користь позивача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73 - 78, 90, 139, 143, 242 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Панова Г. В.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення- 18 липня 2018 р.