Справа № 522/9949/18
Суддя: Абухін Р. Д.
Дата ухвалення: 2018-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/9949/18
Номер провадження 2-а/489/1162/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2018 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси:

Під головуванням судді Абухіна Р.Д.,

за участю секретаря судового засідання Фуцур Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із позовом, по якому просить суд:

- скасувати постанову про адміністративне правопорушення №207 від 10.05.2018 року Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області;

- закрити справу про адміністративні правопорушення.

Позов обґрунтовує тим, що оскаржувана постанова прийнята без встановлення будь-яких фактів та/або порушень позивачем порядку та правил, такою, що не ґрунтується на дійсних обставинах справи, відображає лише суб'єктивну думку відповідача, а отже є протиправною та вважає, що справа про адміністративні правопорушення підлягає закриттю у зв'язку із відсутністю складу правопорушення.

Відповідачем було надано відзів на позов, в якому він вказує на законність його дій з огляду на те, що Позивача було повідломлено як про необхідність надання надання дозвільних та правовтановлюючих документів щодо об'єкта будівництва та необхідність з'явитися на об'єкт будівництва у визначені відповідачем дату та час для проведення перевірки, так і про дату і час розгляду справи про вчинення адміністративного правопорушення. Оскільки, Відповідач витребувані документи не надав та не допустив посадову особу Відповідача до проведення перевірки він був правомірно притягнутий до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст.188 -42КУпАП.

Сторони по справі до судового засідання не з'явились, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином.

Від представника позивача надійшло клопотання про розгляду справи за його відсутності та відсутності позивача.

Суд дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

В ч. 1 ст. 5 КАС України зазначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною ст.6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Судом встановлено, що позивач по справі є власником АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі - продажу від 07.03.2018р, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Калінюк Г.О. за реєстровим №184.

Звертаючись до суду із позовом, позивач зазначає, що з моменту придбання ніяких будівельних робіт в квартирі не проводила, постійно в цій квартирі не знаходилась, адже зареєстрована та проживає в іншому районі м. Одеси, а також не була там і 24.04.2018р.

21.05.2018р. позивачем було отримано постанову № 207 по справі про адміністративне правопорушення від 10.05.2018 року, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 грн.

З оскарженої по цій справі постанови вбачається, що 24.04.2018р. відповідачем було проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт з реконструкції квартир АДРЕСА_1 на яку позивачем не було допущено посадову особу Відповідача.

Статтею 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Статтями 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ст. 244-6 КУпАП до компетенції відповідача віднесено розгляд справ про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Частиною 2 ст. 188-42 КУпАП передбачено накладання штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідач перед прийняттям оскарженої постанови, відповідно до установленого нормами законодавства порядку, мав упевнитися в тому, що у справі про адміністративне правопорушення, яка ним розглядалася мали місце подія і склад адміністративного правопорушення, яке передбачені ч.2 ст188-42 КУпАП.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, іншими документами.

Аналогічні положення фактично містить п.17 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю за тим виключенням, що факт правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлюється органом державного архітектурно - будівельного контролю за результатом проведених перевірок, що підтверджується крім протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підтверджується також актом перевірки і приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Як вбачається з тексту постанови №207 по справі про адміністративне правопорушення від 10.05.2018р. єдиним доказом вчинення позивачем адміністративного правопорушення були акт перевірки від 24.04.2018р., протокол про адміністративне правопорушення від 24.04.2018р. та припис від 24.04.2018р. Вказане підтверджується самим протоколоми про адміністративне правопорушення від 24.04.2018р. та актом від 24.04.2018р., згідно яких будь - яких інших доказів, які свідчать про вчинення позивачем адміністративного правопорушення під час проведення позапланової перевірки крім самих цих документів зібрано не було, адже вони не були додані до цих протоколів під час їх передачі для розгляду справи про адміністративне правопорушення і під час самого розгляду будь які інші докази відповідачем не досліджувалися та до уваги ним не приймалися, адже вони не зазначені в оскарженій по цій справі постанові.

На підтвердження вказаного переконливо свідчить і те, що під час прийняття оскаржуваної постанови відповідач будь-яких пояснень осіб, які були присутні при розгляді справи не заслухував. З наведеного вбачається, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснювався за відсутності позивача та відсутності пояснень позивача з питань, які вказані в оскаржуваній постанові, як факти, що нібито підтверджують наявність у діях позивача складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 188-42 КУпАП.

Передбачене частиною 2 статті 188 - 42 КУпАП адміністративне правопорушення передбачає вчинення порушником дій, які спрямовані на недопущення посадових осіб органів державного архітектурно - будівельного контролю на об'єкт будівництва.

Як вбачається з представлених суду сторонами доказів та пояснень:

18.04.2018р. Відповідачем на адресу позивача був направлений лист від 17.04.18р, №1015-01/11-3440, в якому останній повідомлявся про необхідність надання на адрес відповідача правоустановлюючих та дозвільних документів на проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_3 та про необхідність бути присутнім під час проведення перевірки 24.04.2018р. об 11.00. Згідно представленої Відповідачем копії "Рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу" №484 вказаний лист був вручений особисто ОСОБА_1, що посвідчено розпискою в його одержанні 20.04.2018р.у вигляді підпису ОСОБА_1

Досліджуючи виконаний від імені ОСОБА_1 підпис на вказаному поштовому повідомленні, та її підписи на наявних в метеріалах справи копії її паспорту виданої неї довіреності представнику ОСОБА_3 суд вбачає те, що розбіжності між цими підписами є настільки очевидними, щоб дійти до висновку, що підпис на поштовому повідомленні від імені ОСОБА_1 був виконаний іншою особою. З цього питання судом беруться до уваги, відомості офіційного сайту "Укрпошта" (https://ukrposhta.ua/vidslidkuvati-forma-poshuku?barcode=484) згідно яких 20.04.2018р. лист з поштовим ідентифікатором №484 громадянці ОСОБА_1 не вручався.

Також згідно листа ТОВ "УКРГОСППРОД" від 19.08.2018р. №35, в якому останнє повідомляє, що ОСОБА_1 станом з 18.04.2018р. по 25.04.2018р. працювала у вказаному підприємстві на посади менеджера з продажу та в цей перiод часу перебувала у відрядженні у м. Києві.

Наведене доводить суд до висновку, що 20.04.2018р. позивач не отримувала лист відповідача від 17.04.2018р, №1015-01/11-3440, а отже вона не знала про проведення перевірки та необхідність надання документів відповідачу. Наведене спростовує посилання відповідача в оскарженій постанові та відзиві на позов на те, що ненадання позивачем документів відповідачу згідно вимог його листа від 17.04.2018р, №1015-01/11-3440 є винними діями позивача з недопущення відповідача на об'єкт будівництва.

Також, на думку суду і самі вимоги листа відповідача від 17.04.2018р, №1015-01/11-3440 неможливо визначити обґрунтованими, адже відповідач мав намір 24.04.2018р. провести перевірку об'єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_3 та вимагав від позивача бути присутньою під час її проведення та надати наявні у неї документи з цього приводу, але як в оскарженій по цій справі постанові від 10.05.2018р. №207, так і в протоколі від 24.04.2018р., акті від 24.04.2018р., приписі від 24.04.2018р. та відзиві на позов відповідач визначає, що на момент складання цього листа ним вже було проведено перевірку означеного об'єкта будівництва, встановлені, на підставі яких документів там проводились будівельні роботи та встановлено особу, яка їх проводила ОСОБА_4 та притягнуто його до адміністративної відповідальності, а звідси у нього не було необхідностi як повторно проводити таку перевірку, так і залучати до її проведення ОСОБА_1 яка вказані роботи не проводила.

З приводу присутності під час проведення перевірки 24.04.2018р. ОСОБА_1 та вчинення ним дій, спрямованих на недопущення посадової особи відповідача до проведення такої перевірки, суд зазначає, що оскільки ОСОБА_1 листа відповідача від 17.04.2018р, №1015-01/11-3440 станом на 24.04.2018р. не отримувала вона не був обізнана про проведення такої перевірки.

Складені під час проведення перевірки протокол про адміністративне правопорушення від 24.04.2018р. та Акт від 24.04.2018р. суперечать один одному з питання присутності ОСОБА_1 під час проведення перевірки 24.04.2018р., адже в акті від 24.04.2018р. вказано, що ОСОБА_1 була присутня під час проведення перевірки, а в протоколі від 24.04.2018р. навпаки зазначено, що він у присутності ОСОБА_1 не складався.

Відповідно до положень пунктів 9, 15, 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затв. Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 державний архітектурно-будівельний контроль має здійснюватися у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, і у разі виявлення під час проведення такої перевірки порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, відповідачем має складатися разом з актом перевірки, складається протокол, та видаватися припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. Наведене свідчить, що перевірка мала проводитися у присутності позивача та всі документи, також мали складатися у його присутності.

Разом із наведеними вище суперечностями в акті від 24.04.2018р. та протоколі від 24.04.2018р., суд враховує те, що означений акт був виконаний посадовою особою Відповідача шляхом заповнення кульковою ручкою, а протокол був складений на машинописному носії, що вказує на те, що ці документи були складені в різний час та в різних місцях, що виключає їх складення у присутності позивача, а отже такі докази є недостовірними та не можуть свідчити про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, яке передбачено ч.2 ст. 188-42 КУпАП.

Під час дослідження цієї обставини суд звертає увагу і на те, що факт відсутності ОСОБА_1 під час проведення перевірки та складення по її результатам процесуальних документів відповідача визнається і самим відповідачем у його відзиві на позов.

З огляду на викладене та пояснення позивача про його відсутність позивача 24.04.2018р. під час проведення перевірки відповідачем суд доходить до висновку про те, що необізнана про проведення перевірки позивач була відсутня під час її проведення, а отже не могла в цей день та раніше вчиняти будь - які винні дії, спрямовані на недопуск Відповідача на проведення перевірки об'єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_3.

Відповідно до частини першої статті 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За змістом статті 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Наведене спростовує твердження відповідача про наявність у діях позивача складу адміністративних правопорушень, відповідальність за які передбачена ч.2 ст.188-42 КУпАП оскільки належні, допустимі, повні та достовірні докази на підтвердження вказаних обставин Відповідачем зібрані не були, а оскаржувана постанова, в свою чергу прийнята з порушенням ст.ст. 268, 280 КУпАП.

Отже, як наслідок викладене свідчить про відсутність складу та події адміністративних правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.188-42 КУпАП.

Відповідно до ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.16,63 Конституції України, ст.ст.2,-14,19-20,22,72-77,118,227-228, ч.4 ст.229,241-246,250, 286, 294 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Скасувати постанову №207 від 10.05.2018 року по справі про адміністративне правопорушення, складену відносно ОСОБА_1.

Справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 - закрити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Приморський районний суд м. Одеси протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Повтний текст рішення виготовлено 14.08.2018 року.

Суддя Абухін Р.Д.

10.08.18