Справа № 816/1470/18
Суддя: Н.І. Слободянюк
Дата ухвалення: 2018-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2018 рокум. ПолтаваСправа № 816/1470/18

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Слободянюк Н.І.,

за участю:

секретаря судового засідання - Дубінчина О.М.,

представників позивача - Драпак Л.О., Головка Л.С.

розглянувши у судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), -

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області /надалі - позивач, ГУ ДСНС України у Полтавській області/ звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 /надалі - відповідач/ про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Торгово-розважального центру "ІНФОРМАЦІЯ_1" у торгово-офісній будівлі за адресою: АДРЕСА_1, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

В обґрунтування заявленої вимоги позивачем зазначено, що за результатами перевірки відповідача щодо додержання вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб встановлено та в акті перевірки №12 від 05 квітня 2018 року зафіксовано недотримання відповідачем вимог законодавства у сфері пожежної безпеки при експлуатації приміщення Торгово-розважального центру «ІНФОРМАЦІЯ_1» у торгово-офісній будівлі за адресою: АДРЕСА_1. За твердженням позивача, подальша експлуатація такого приміщення створює загрозу життю та здоров'ю людей, а тому наявні підстави для застосування заходу реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації зазначеного приміщення /а.с. 5-14/.

У судовому засіданні представники позивача позовну вимогу підтримали та просили її задовольнити у повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не з'явилася, хоча про дату, час та місце повідомлялася належним чином /а.с. 56, 72/. Правом подання відзиву на позовну заяву відповідач також не скористалась.

Заслухавши пояснення представників позивача, встановивши обставини справи, які мають значення для вирішення спору по суті, оцінивши докази в їх сукупності, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 2125 кв. м., передано у тимчасове оплачуване користування фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3 відповідно до договору оренди 01-01/17 від 01 січня 2017 року, укладеного між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 (орендодавець) та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 (орендар) /а.с. 19-21/.

Кременчуцьким міськрайонним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області на підставі наказу № 115 від 02 квітня 2018 року та посвідчення на проведення перевірки № 20 від 04 квітня 2018 року проведено перевірку додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб ОСОБА_5 /ідентифікаційний номер НОМЕР_1/ в торгово-офісній будівлі (АДРЕСА_1), за результатами якої складено акт перевірки №12 від 05 квітня 2018 року /а.с. 23-36/.

У вказаному Акті, серед іншого, зафіксовано порушення Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30 грудня 2014 року №1417, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05 березня 2015 року за №252/26697 (надалі - ППБУ), які мають місце в торгово-офісній будівлі за адресою: АДРЕСА_1, а саме:

1) не надано відомості щодо технічного стану систем протипожежного захисту будівлі, зокрема систем пожежної сигналізації, автоматичного пожежогасіння, оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей (пункт 1.1 розділ V ППБУ);

2) не підтримується експлуатаційна придатність систем протипожежного захисту, встановлених в будівлі, шляхом проведення технічного обслуговування організацією, яка має ліцензію на виконання даного виду робіт (пункт 1.4 розділ V ППБУ; додаток Ж Державні будівельні норми В.2.5- 56-2014 «Системи протипожежного захисту»);

3) не здійснюється контроль працездатності мережі зовнішнього протипожежного водопроводу (пожежного гідранту на території торгово-офісної будівлі) шляхом проведення випробування на тиск та витрату води з оформленням акта (періодичність - один раз на рік) (підпункт 4 пункту 2.1 розділ V ППБУ);

4) не проводяться роботи щодо розгортання та згортання наново пожежних плоскоскладальних рукавів, якими оснащені пожежні кран-комплекти будівлі, з періодичністю не рідше одного разу на шість місяців (підпункт 3 пункту 2.2 розділ V ППБУ);

5) не проведені технічне обслуговування і перевірка пожежних кран-комплектів на працездатність шляхом пуску води. Журнал обліку технічного обслуговування відсутній (підпункт 9 пункту 2.2 розділ V ППБУ);

6) будівля не в повній мірі забезпечена первинними засобами пожежогасіння (зокрема вогнегасниками) з наступного розрахунку: на кожному поверсі повинно бути не менше двох переносних (порошкових, водопінних або водяних) вогнегасників з масою заряду вогнегасної речовини 5 кг і більше. Крім того, слід передбачати по одному газовому вогнегаснику з величиною заряду вогнегасної речовини 3 кг і більше на 20 м2 площі підлоги в офісних приміщеннях з оргтехнікою, коморах, електрощитових та інших технічних приміщеннях (пункти 3.8, 3.22 розділ V ППБУ; пункт 5 розділ VI «Правила експлуатації та типові норми належності вогнегасників», затверджених наказом МВС України від 15 січня 2018 року № 25, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 лютого 2018 року за № 225/31677);

7) окремі вогнегасники, якими забезпечено будівлю, потребують технічного обслуговування (пункт 5 розділ ІІ, пункт 11 розділ ІІІ Правил експлуатації та типові норми належності вогнегасників);

8) не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (пункт 1.20 розділ IV ППБУ);

9) не надано відомості щодо захисту будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (пункт 1.21 розділ IV ППБУ);

10) допускається зберігання різних предметів та матеріалів в приміщенні, в якому встановлені приймально-контрольні прилади систем протипожежного захисту будівлі (пункт 2.12 розділ ІІІ ППБУ);

11) в сходових клітках будівлі розміщено обладнання (радіатори опалення), яке виступає за площину стін на висоті менше 2,2 м від поверхні сходових площадок (пункт 2.23 розділ ІІІ ППБУ; пункт 7.3.22 Державних будівельних норм В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об'єктів будівництва. Загальні вимоги»);

12) на виходах зі сходових кліток на покрівлю будівлі не встановлені протипожежні двері 2-го типу (пункт 2.23 розділ ІІІ ППБУ; пункт 8.6 Державних будівельних норм В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об'єктів будівництва. Загальні вимоги»);

13) відсутні світлові покажчики «Вихід» на евакуаційних виходах з приміщення танцювальної зали на 3-му поверсі та меблевого магазину на 2-му поверсі (пункт 2.31 розділ ІІІ, пункт 1.2 розділ V ППБУ);

14) на площадці сходової клітини між 2-м та 3-м поверхами встановлено диван (пункт 2.37 розділ ІІІ ППБУ);

15) в сходових клітках на рівні 1-го поверху будівлі та на площадці між 3-м поверхом та виходом на покрівлю влаштовані приміщення для зберігання різних предметів та матеріалів (пункт 2.37 розділ ІІІ ППБУ);

16) ліфтові холи використовуються для складування та зберігання різних предметів та матеріалів (пункт 2.37 розділ ІІІ ППБУ);

17) на виході з приміщення магазину до ліфтового холу відсутні двері з пристроями для самозачинення та ущільненнями в притулах (пункти 2.23, 2.37 розділ ІІІ ППБУ; пункт 7.2.11 Державних будівельних норм В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об'єктів будівництва. Загальні вимоги»);

18) на шляху евакуації біля виходу до сходової клітки з коридору 3-го поверху будівлі встановлені меблі (пункт 2.37 розділ ІІІ ППБУ);

19) відсутня інструкція, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, за якою не рідше одного разу на півроку мають проводитися практичні тренування всіх задіяних працівників, яка розробляється на доповнення до схематичного плану евакуації та затверджується керівником (пункт 5 розділ ІІ ППБУ);

20) плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі потребують корегування у зв'язку зі змінами в плануванні поверхів та у функціональному призначенні приміщень (пункт 6 розділ ІІ ППБУ);

21) посадові особи ФОП ОСОБА_5 не пройшли навчання з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 (пункт 16 розділ ІІ ППБУ).

За наслідками перевірки Кременчуцьким міськрайонним управлінням Головного управління ДСНС України у Полтавській області винесено припис №12 про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 05 квітня 2018 року /а.с.37-40/.

Встановлення зазначених вище порушень послугувало підставою для звернення позивача до адміністративного суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності врегульовані Кодексом цивільного захисту України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 64 цього Кодексу центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб /частина 1/.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення /частини 2/.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052, встановлено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Пунктом 7 цього Положення передбачено, що ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

За приписом статті 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" .

Згідно із частиною 7 статті 7 вказаного Закону на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно із пунктами 1, 2 частини 1 статті 70 згаданого Кодексу підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами /пункт 1/; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення /пункт 2/.

Відповідно до частини 2 цієї статті повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Проаналізувавши положення частини 7 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та статей 68, 70 Кодексу цивільного захисту України, суд дійшов висновку, що цими правовими нормами встановлена можливість застосування як органом державного нагляду, так і судом різних заходів реагування за одні й ті самі порушення, при цьому критерієм їх розмежування є створення такими порушеннями загрози життю та здоров'ю людей і саме наявність такої загрози надає органу державного нагляду підставу для звернення до суду з позовом та можливість застосування адміністративним судом заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

Матеріалами справи підтверджено, що в ході перевірки встановлено недотримання відповідачем вимог пожежної безпеки, визначених Правилами пожежної безпеки в Україні, а саме: пункту 5 розділу ІІ; пункту 6 розділу ІІ; пункту 16 розділу ІІ; пункту 2.12 розділу ІІІ; пункту 2.23 розділу ІІІ; пункту 2.31 розділу ІІІ; пункту 2.37 розділу ІІІ; пункту 1.20 розділу IV; пункту 1.21 розділу IV; пункту 1.1 розділу V; пункту 1.2 розділу V; пункту 1.4 розділу V; підпункту 4 пункту 2.1 розділу V; підпунктів 3 та 9 пункту 2.2 розділу V; пункту 3.8 розділу V; пункту 3.22 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30 грудня 2014 року № 1417, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05 березня 2015 року за №252/26697; пункту 5 розділу ІІ, пункту 11 розділу ІІІ, пункту 5 розділу VI Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених наказом МВС України від 15 січня 2018 року № 25 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 23 лютого 2018 року за № 225/31677; пунктів 7.2.11, 7.3.22 та 8.6 Державних будівельних норм В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об'єктів будівництва. Загальні вимоги», затверджених наказом Мінрегіону України від 31 жовтня 2016 року № 287 та додатку Ж Державних будівельних норм В.2.5-56-2014 «Системи протипожежного захисту», затвердженого наказом Мінрегіону України від 13 листопада 2014 року №312.

Так, згідно із пунктами 1, 2 Розділу І "Загальні положення" Правил пожежної безпеки в Україні ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд та є обов'язковими для виконання суб'єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Пункт 5 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні визначає, що на об'єктах з постійним або тимчасовим перебуванням на них 100 і більше осіб або таких, що мають хоча б одне окреме приміщення із одночасним перебуванням 50 і більше осіб, у будинках та спорудах (крім житлових будинків), котрі мають два поверхи і більше, у разі одночасного перебування на поверсі більше 25 осіб, а для одноповерхових - більше 50 осіб, мають бути розроблені і вивішені на видимих місцях плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі. На об'єктах з постійним або тимчасовим перебуванням на них 100 і більше осіб або таких, що мають хоча б одне окреме приміщення з одночасним перебуванням 50 і більше осіб, які є навчальними (у тому числі дошкільними) закладами, закладами охорони здоров'я із стаціонаром, будинками для людей похилого віку та інвалідів, санаторіями і закладами відпочинку, розважальними, культурно-освітніми та видовищними закладами, критими спортивними будинками і спорудами, готелями, мотелями, кемпінгами, торговими підприємствами та іншими аналогічними за призначенням об'єктами з масовим перебуванням людей, на доповнення до схематичного плану евакуації повинна бути розроблена та затверджена керівником інструкція, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, за якою не рідше одного разу на півроку мають проводитися практичні тренування всіх задіяних працівників. Для об'єктів, у яких передбачається перебування людей уночі, інструкції повинні передбачати також дії у нічний час.

Відповідно до пункту 6 розділу ІІ ППБУ у разі зміни планування або функціонального призначення будинків (приміщень, споруд), технології виробництва, штатного розкладу персоналу плани евакуації та інструкції повинні бути відкориговані.

Згідно із пунктом 16 розділу ІІ ППБУ посадові особи та працівники проходять навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року №444 "Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях".

Відповідно до пункту 2.12. розділу ІІІ ППБУ забороняється використовувати горища, технічні поверхи й приміщення (у тому числі вентиляційні камери, електрощитові) не за призначенням, розміщувати в них виробничі і складські дільниці, засмічувати та захаращувати їх сторонніми предметами.

Пунктом 2.23 розділу ІІІ ППБУ встановлено, що забороняється зменшувати кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, класи вогнестійкості несучих та огороджувальних конструкцій, застосовувати будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки, змінювати інженерні та планувальні рішення й умови освітлення згідно з нормованою вимогою.

Згідно з пунктом 2.31 розділу ІІІ ППБУ сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей.

Відповідно до пункту 2.37 розділу ІІІ ППБУ не допускається: улаштовувати на шляхах евакуації пороги, виступи, турнікети, двері розсувні, підйомні, такі, що обертаються, та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей; захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами; забивати, заварювати, замикати на навісні замки, болтові з'єднання та інші запори, що важко відчиняються зсередини, зовнішні евакуаційні двері будівель; розташовувати у тамбурах виходів, за винятком квартир та індивідуальних житлових будинків, гардероби, вішалки для одягу, сушарні, пристосовувати їх для торгівлі, а також зберігання, у тому числі тимчасового, будь-якого інвентарю та матеріалу; захаращувати меблями, устаткуванням та іншими предметами двері, люки на балконах і лоджіях, переходи в суміжні секції та виходи на зовнішні евакуаційні драбини, евакуаційні площадки квартир житлових будинків; знімати встановлені на балконах (лоджіях) драбини; улаштовувати у сходових клітках приміщення будь-якого призначення (кіоски), обладнання; улаштовувати у загальних коридорах комори і вбудовані шафи, за винятком шаф для інженерних комунікацій; зберігати в шафах (нішах) для інженерних комунікацій горючі матеріали; розташовувати в ліфтових холах приміщення різного призначення; робити засклення або закладання жалюзі і отворів повітряних зон у незадимлюваних сходових клітках; знімати двері вестибюлів, холів, тамбурів і сходових кліток; заміняти скло, що не дає скалок при руйнуванні, на звичайне у дверях; знімати пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів, а також фіксувати самозакривні двері у відчиненому положенні; зменшувати нормативну площу фрамуг у зовнішніх стінах сходових кліток або закладати їх; розвішувати у сходових клітках на стінах дзеркала, стенди, панно, інші горючі матеріали.

Пунктом 1.20 розділу ІV ППБУ передбачено, що замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ.

Згідно з пунктом 1.21 розділу ІV ППБУ захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд".

Відповідно до пункту 1.1 розділу V ППБУ усі системи протипожежного захисту мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах.

Згідно із пунктом 1.2 розділу V ППБУ будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2010 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту".

Підтримання експлуатаційної придатності СПЗ повинно проводитися відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" /пункт 1.4 розділу V ППБУ/.

Підпункт 4 пункту 2.1 розділу V ППБУ передбачає, що зовнішній протипожежний водопровід повинен відповідати таким вимогам: для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу власнику мережі водопостачання або іншій відповідальній особі, визначеній у відповідному договорі згідно з вимогами чинного законодавства, необхідно 1 раз на рік проводити випробування на тиск та витрату води з оформленням акта. Випробування водопроводу повинно проводитися також після кожного ремонту, реконструкції або підключення нових споживачів до мережі водопроводу.

Підпункти 3 та 9 пункту 2.2 розділу V ППБУ встановлюють, що система внутрішнього протипожежного водопроводу повинна відповідати таким вимогам: пожежний плоскоскладальний рукав необхідно утримувати сухим, складеним в "гармошку" або подвійну скатку, приєднаним до крана та ствола і не рідше одного разу на шість місяців розгортати та згортати наново /підпункт 3/; пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на рік підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти повинні постійно бути справними і доступними для використання /підпункт 9/.

Відповідно до пункту 3.8 розділу V ППБУ необхідна кількість первинних засобів пожежогасіння повинна визначатися відповідальним за пожежну безпеку на об'єкті окремо для кожного поверху та приміщення, а також для етажерок відкритих установок. Якщо в одному приміщенні знаходяться декілька різних за пожежною небезпекою виробництв, не відділених одне від одного протипожежними стінами, то всі ці приміщення повинні забезпечуватись вогнегасниками, пожежним інвентарем та іншими видами засобів пожежогасіння за нормами найбільш небезпечного виробництва.

Згідно із пунктом 3.22 розділу V ППБУ відповідальними особами за своєчасне і повне оснащення об'єктів вогнегасниками та іншими засобами пожежогасіння, забезпечення їх технічного обслуговування, навчання працівників правилам користування вогнегасниками є власники цих об'єктів (або орендарі згідно з договором оренди).

Пунктом 5 розділу ІІ Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників (надалі - ПЕТН) передбачено, що для забезпечення працездатного стану та якісної експлуатації вогнегасників на об'єкті особою, відповідальною за пожежну безпеку, має бути організовано їх технічне обслуговування відповідно до норм, правил (настанови з технічного обслуговування вогнегасників), установлених їх виробником, та інших нормативних документів у сфері пожежної безпеки.

Пунктом 11 розділу ІІІ ПЕТН встановлено, що особа, відповідальна за пожежну безпеку на об'єкті, зобов'язана організувати технічне обслуговування вогнегасників у таких випадках: пошкодження або відсутність маркування, пломб або пристроїв блокування на них; наявність механічних пошкоджень і слідів корозії на їх корпусах або запірно-пускових пристроях; відсутність робочого тиску в корпусі та (або) наявність надмірного тиску (для вогнегасників закачного типу); після використання за призначенням; після закінчення гарантійного терміну експлуатації, передбаченого експлуатаційною документацією виробника.

Згідно з пунктом 5 розділу VІ ПЕТН будинки адміністративного та побутового призначення і громадські будинки на кожному поверсі повинні мати не менше двох переносних (порошкових, водопінних або водяних) вогнегасників з масою заряду вогнегасної речовини 5 кг і більше. Крім того, слід передбачати по одному газовому вогнегаснику з величиною заряду вогнегасної речовини 3 кг і більше: на 20 м2 площі підлоги в офісних приміщеннях з оргтехнікою, коморах, електрощитових, вентиляційних камерах та інших технічних приміщеннях; на 50 м2 площі підлоги в приміщеннях архівів, машзалів, бібліотек, музеїв.

Відповідно до пункту 7.3.22 Державних будівельних норм В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об'єктів будівництва. Загальні вимоги» (надалі - ДБН) передбачено, що у сходових клітках, сходах не допускається розміщувати обладнання, яке виступає за площину стін на висоті 2,2 м від поверхні проступів маршів і сходових площадок.

Згідно із пунктом 8.6 ДБН виходи через горище на покрівлю слід передбачати по закріплених металевих драбинах через двері, вікна або люки з розмірами не менше ніж 0,6 м х 0,8 м. Виходи із сходових кліток на покрівлю або горище слід передбачати по сходових маршах з площадками перед виходом, через протипожежні двері 2-го типу шириною не менше ніж 0,75 м, висотою не менше ніж 1,5 м.

Пункт 7.2.11 ДБН передбачає, що пристроями для самозачинення та ущільненнями в притулках повинні бути обладнані двері виходів: а) до сходових кліток усіх типів, у тому числі двері зовнішньої повітряної зони сходової клітки типу Н1, сходів типу С1, вестибюля (фойє, холу) а також до приміщення, в якому розташовані сходи типу С2; б) з приміщень безпосередньо на сходові клітки, у вестибюль (фойє, хол), крім випадків, обумовлениї у НД; в) з ліфтових холів.

При вирішенні справи суд бере до уваги, що встановлені перевіркою та зафіксовані в акті перевірки № 12 від 05 квітня 2018 року порушення вимог наведеного законодавства, як окремо, так і в сукупності, зумовлюють можливість виникнення пожежі та/або неможливість гасіння пожежі на початковій стадії її виникнення, підвищення протипожежного навантаження тощо, тобто створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Зокрема, непрацездатність систем протипожежного захисту унеможливлює виявлення пожежі на початковій стадії виникнення, гасіння її в автоматичному режимі, своєчасну та безпечну евакуацію людей. Не проведення робіт з технічного обслуговування систем протипожежного захисту призведе до їх непрацездатності, що унеможливить виявлення пожежі на початковій стадії виникнення, гасіння її в автоматичному режимі, своєчасну та безпечну евакуацію людей. Не здійснення контролю за працездатністю джерел зовнішнього протипожежного водопостачання (пожежного гідранту) призведе до його непрацездатності, і як наслідок унеможливить забір води пожежно-рятувальними підрозділами при гасінні пожежі. Не проведення робіт щодо розгортання та згортання наново пожежних плоскоскладальних рукавів призведе до пошкодження їх цілісності, що в свою чергу унеможливить використання останніх для гасіння пожежі. Не проведення технічного обслуговування і перевірки пожежних кран-комплектів не дає змоги впевнитися у їх працездатності та вжити невідкладних заходів щодо їх ремонту, що призведе до неможливості їх використання для гасіння пожежі. Незабезпеченість будівлі первинними засобами пожежогасіння призведе до неможливості гасіння пожежі на початковій її стадії. Не проведення технічного обслуговування вогнегасників призведе до виходу останніх з ладу, та як наслідок унеможливить їх використання для гасіння пожежі. Відсутність проведених замірів опору ізоляції електромережі призведе до несвоєчасного виявлення та заміни пошкоджених ділянок електромережі та як наслідок до виникнення пожежі. Не проведена перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж від короткого замикання призведе до їх непрацездатності у випаду короткого замикання та відповідно до пожежі. Не надання відомостей щодо захисту будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, ставить під сумнів існування та працездатність відповідної системи, що призведе до виникнення пожежі внаслідок прямого попадання блискавки чи вторинних її проявів. Зберігання різних предметів та матеріалів у приміщенні, в якому встановленні приймально-контрольні прилади систем протипожежного захисту будівлі, захаращує доступ до цих приладів і як наслідок, перешкоджає швидкому реагуванню на пожежу та прийняття відповідних рішень. Розміщення обладнання (радіаторів опалення) в сходових клітках будівлі, яке виступає за площину стін висоті менше 2,2 м від поверхні сходових площадок при пожежі та евакуації людей цими сходами може призвести до травмування останніх та ускладнити евакуацію людей з будівлі. Відсутність пожежних дверей 2-го типу на виходах зі сходових кліток на покрівлю будівлі, у випадку пожежі на покрівлі будівлі призведе до розповсюдження пожежі та продуктів горіння у простір сходових кліток, що унеможливить евакуацію людей. Відсутність світлових покажчиків "Вихід" на евакуаційних виходах з приміщення танцювальної зали на 3-му поверсі та меблевого магазину на 2-му поверсі, призведе до несвоєчасної евакуації людей з цих приміщень. Диван, встановлений на площадці сходової клітки між 2-м та 3-м поверхами, призведе до несвоєчасної евакуації людей з 3-го поверху будівлі. Влаштування будівлі в об'ємах сходових кліток зменшує розміри шляхів евакуації та створює потенційні осередки загорання та задимлення, що ускладнить або унеможливить евакуацію людей з будівлі. Захаращування ліфтових холів різними предметами та матеріалами значно ускладнить або унеможливить евакуацію людей з будівлі. Відсутність дверей з пристроями для самозачинення та ущільненнями в притулах на виході з приміщення магазину до ліфтового холу призведе до того, що при виникненні пожежі в магазині, продукти горіння будуть швидко розповсюджуватися до сходової клітки, що унеможливить евакуацію людей з будівлі. Встановленні меблі на шляху евакуації біля виходу до сходової клітки з коридору 3-го поверху будівлі можуть призвести до ускладнення евакуації людей та їх травмування. Відсутність інструкції та її практичного відпрацювання призводить до незнання персоналом порядку дій щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей і, як наслідок, може призвести до несвоєчасної евакуації та травмування людей під час її проведення. Невідповідність планів (схем) евакуації людей на випадок пожежі може призвести до дезорієнтування людей, що перешкодить їх швидкій та безпечній евакуації. Не проходження посадовими особами навчання з питань пожежної безпеки не дає змоги останнім опанувати знання щодо особливостей роботи систем протипожежного захисту, застосування засобів пожежогасіння, дій під час пожежі тощо та застосувати їх у разі необхідності для швидкого реагування на пожежу на початковій її стадії розвитку.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області та наявність підстав для застосування до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 заходу реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1, орендованого відповідачем за договором оренди № 01-01/17 від 01 січня 2017 року, - до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

Відповідно до частини 1 статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні.

З метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров'ю людей, а також беручи до уваги не надання відповідачем доказів на підтвердження усунення вказаних вище порушень, встановлених в ході проведення перевірки, суд вважає за можливе встановити порядок і спосіб виконання судового рішення шляхом відключення від електропостачання нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1, орендованого ОСОБА_3 за договором оренди №01-01/17 від 01 січня 2017 року, та заборонити фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) здійснювати користування за призначенням нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1, орендованого за договором оренди №01-01/17 від 01 січня 2017 року, - до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

Згідно із частиною 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб'єкта владних повноважень, пов'язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Отже, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 6-9, 72-77, 211, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області (вул. Маршала Бірюзова, буд.26/1, м. Полтава, Полтавська область, 36007, ідентифікаційний код 38610079) до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) задовольнити.

Застосувати до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1, орендованого ОСОБА_3 за договором оренди №01-01/17 від 01 січня 2017 року, - до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

Встановити порядок і спосіб виконання судового рішення шляхом відключення від електропостачання нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1, орендованого ОСОБА_3 за договором оренди №01-01/17 від 01 січня 2017 року, та заборонити фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) здійснювати користування за призначенням нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1, орендованого за договором оренди №01-01/17 від 01 січня 2017 року, - до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності Кодексом адміністративного судочинства України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Повний текст рішення складено 08 серпня 2018 року.

Cуддя Н.І. Слободянюк