Справа № 725/2521/18
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2018-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 725/2521/18

Головуючий у 1-й інстанції: Войтун О.Б.

Суддя-доповідач: Матохнюк Д.Б.

13 серпня 2018 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Курка О. П. Сапальової Т.В.

за участю:

секретаря судового засідання: Ременяк С.Я.,

представника позивача: ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Чернівецької митниці Державної фіскальної служби України на рішення Першотравневого районного суду міста Чернівці від 19 липня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Чернівецької митниці Державної фіскальної служби України про визнання протиправними дій та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В :

у травні 2018 року ОСОБА_3 звернувся в суд з адміністративним позовом до Чернівецької митниці Державної фіскальної служби України про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил №2440/40800/17 від 20 квітня 2018 року, якою визнано позивача винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ч. 3 ст. 470 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн.

19 липня 2018 року Першотравневий районний суд м. Чернівці прийняв рішення про задоволення адміністративного позову.

Не погоджуючись з судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначив про те, що позивач жодних документів у підтвердження факту аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, визначених ст. 460 Митного кодексу України, не надав.

Також, зазначив про те, що адвокатом позивача неодноразово заявлялись клопотання про відкладення справи безпосередньо у день її розгляду, що свідчить про зловживання останнім процесуальними правами, затягування розгляду справи, тим самим намагання уникнути відповідальності, а тому з метою дотримання строків розгляду справи остання була розглянута 20 квітня 2018 року.

За таких обставин, апелянт вважає, що при прийнятті оскаржуваної постанови відповідач діяв на підставі, в межах та у спосіб, що передбаченні Конституцією та законами України, а суд першої інстанції надав перевагу лише доводам позивача.

У судовому засіданні представник позивача про задоволення апеляційної скарги заперечив, посилаючись на її необґрунтованість та безпідставність.

Відповідач у судове засідання не з'явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши, суддю-доповідача, пояснення представника позивача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, з наступних підстав.

Як встановлено з матеріалів справи, 24 січня 2013 року позивач ввіз на митну територію України через пункт пропуску «Яготин» Волинської митниці ДФС у митному режимі «транзит» транспортний засіб марки «Мерседес», реєстраційний номер НОМЕР_1, кузов VIN НОМЕР_2.

01 грудня 2017 року в зону митного контролю пункту пропуску «Порубне-Сірет» митного посту «Вадул-Сірет» Чернівецької митниці в'їхав автомобіль марки «Опель», реєстраційний номер НОМЕР_3, в якому слідував громадянин ОСОБА_3 з України до Румунії в приватних справах.

У ході митного контролю встановлено, що згідно інформації, яка міститься в програмно інформаційному комплексі «Облік транспортних засобів в пунктах пропуску для автомобільного сполучення» ЕАІС ДМСУ громадянин ОСОБА_3 24 січня 2013 року ввіз на митну територію України автомобіль марки «Мерседес», реєстраційний номер НОМЕР_1, кузов VIN НОМЕР_2, однак зазначений транспортний засіб з митної території України станом на 01 грудня 2017 року ОСОБА_3 не вивозився та у інший митний режим, згідно законодавства, не поміщений.

За таких обставин, 01 грудня 2017 року державним інспектором ВМО №1 п/п «Порубне-Сірет» м/п «Вадул-Сірет» Чернівецької митниці ДФС ОСОБА_4 в присутності ОСОБА_3 складено протокол про порушення митних правил №2440/40800/17, яким встановлено те, що ОСОБА_3 не доставив транспортний засіб марки «Мерседес», реєстраційний номер НОМЕР_1, кузов VIN НОМЕР_2, до митних органів, чим перевищив встановлений Митним кодексом України строк доставки транспортних засобів, що перебувають під митним контролем до митних органів, терміном більше ніж на десять діб.

Таким чином, вказані дії мають ознаки порушення митних правил, передбачені ч. 3 ст. 470 Митного кодексу України.

Також, позивачу повідомлено про те, що розгляд справи відбудеться 19 січня 2018 року о 14 год. 30 хв. за адресою: м. Чернівці, вул.. Руська, 248М, адмінбудинок Чернівецької митниці ДФС.

Проте, 19 січня 2018 року до Чернівецької митниці ДФС надійшло клопотання адвоката позивача ОСОБА_2 про надання матеріалів справи на ознайомлення та відкладення розгляду справи, яке було задоволене.

У подальшому, адвокатом ОСОБА_2 подавались клопотання про відкладення розгляду справи від 01 лютого 2018 року та від 23 березня 2018 року, які також були задоволенні.

У день розгляду справи 20 квітня 2018т року від ОСОБА_3 знову надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, однак відповідачем з метою дотримання розумних строків справу розглянуто та винесено постанову №2440/40800/17, якою на ОСОБА_3 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн.

Не погоджуючись з такою постановою позивач оскаржив її до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, виходив з того, що відповідач при прийнятті оскарженої постанови діяв не на підставі, не в межах та не у спосіб, що передбаченні Конституцією та законами України.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно ст. 90 Митного кодексу України (МК України) транзит - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома органами доходів і зборів України або в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 95 МК України для автомобільного транспорту встановлюється строк транзитних перевезень - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

При цьому, згідно із ст. 102 МК України митний режим транзиту завершується вивезенням товарів, транспортних засобів комерційного призначення, поміщених у цей митний режим, за межі митної території України. Таке вивезення здійснюється під контролем органу доходів і зборів призначення.

Митний режим транзиту також завершується поміщенням товарів, транспортних засобів комерційного призначення в інший митний режим при дотриманні вимог, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 381 МК України громадянам дозволяється ввозити транспортні засоби особистого користування з метою транзиту через митну територію України за умови їх письмового декларування в порядку, передбаченому для громадян, та внесення на рахунок органу доходів і зборів, що здійснив пропуск таких транспортних засобів на митну територію України, грошової застави в розмірі митних платежів, що підлягають сплаті при ввезенні таких транспортних засобів на митну територію України з метою вільного обігу. Зазначені вимоги не поширюються на транспортні засоби, постійно зареєстровані у відповідних реєстраційних органах іноземної держави, що підтверджується відповідним документом.

Відповідно до ст. 458 Митного кодексу України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред'явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Так, ч. 3 ст. 470 МК України визначено, що перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки товарів, транспортних засобів комерційного призначення, митних або інших документів на ці товари більше ніж на десять діб, а так само втрата цих товарів, транспортних засобів, документів чи видача їх без дозволу органу доходів і зборів тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

При цьому, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням (ст. 486 Митного кодексу України).

Згідно ст. 488 вказаного кодексу провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складення протоколу про порушення митних правил.

Протоколи про порушення митних правил відповідно до ст. 490 Митного кодексу України мають право складати:

1) посадові особи, які відповідно до посадових інструкцій уповноважені здійснювати митний контроль, митне оформлення і пропуск товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України і які безпосередньо виявили порушення митних правил;

2) посадові особи митних органів, які згідно з посадовими обов'язками мають таке право;

3) інші посадові особи, уповноважені керівником центрального органу виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, або керівником митниці.

Згідно ст. 491 вказаного кодексу підставами для порушення справи про порушення митних правил, зокрема є безпосереднє виявлення посадовими особами митного органу порушення митних правил.

Статтею 498 Митного кодексу України визначено, що особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи), під час розгляду справи про порушення митних правил у органі доходів і зборів або суді мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, одержувати копії рішень, постанов та інших документів, що є у справі, бути присутніми під час розгляду справи у органі доходів і зборів та брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у їх дослідженні, заявляти клопотання та відводи, під час розгляду справи користуватися юридичною допомогою захисника, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, давати усні і письмові пояснення, подавати свої доводи, міркування та заперечення, оскаржувати постанови органу доходів і зборів, суду (судді), а також користуватися іншими правами, наданими їм законом. Зазначені в цій статті особи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами.

Від імені митниць справи про порушення митних правил розглядаються керівниками цих митниць або їх заступниками, а від імені центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, - посадовими особами, уповноваженими на це відповідно до посадових інструкцій, або іншими особами, уповноваженими на це керівником центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (ст. 523 МК України).

Справа про порушення митних правил розглядається за місцезнаходженням органу доходів і зборів, посадові особи якого здійснювали провадження у цій справі (ст. 524 МК України).

Статтею 525 Митного кодексу України визначено, що справа про порушення митних правил розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня отримання посадовою особою органу доходів і зборів або судом (суддею) матеріалів, необхідних для вирішення справи.

Відповідно до ст. 526 Митного кодексу України справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника.

Про час та місце розгляду справи про порушення митних правил органом доходів і зборів цей орган інформує особу, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, поштовим відправленням з повідомленням про вручення, якщо це не було зроблено під час вручення зазначеній особі копії протоколу про порушення митних правил.

Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Як встановлено з матеріалів справи, розгляд справи відносно позивача про порушення митних правил неодноразово відкладався за клопотаннями адвоката, а тому враховуючи строки розгляду справ, визначених ст. 526 МК України, колегія суддів вважає, що відповідач при розгляді та прийнятті оскаржуваної постанови за відсутності позивача діяв на підставі, в межах та у спосіб, що передбаченні Конституцією та законами України.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне зазначити про те, що передбачені ст. 498 МК України процесуальні права визначені законодавцем для того, щоб їх дотримуватись і ними користуватись, а не зловживати ними. Крім того, позивач не був позбавлений можливості особисто з'явитись на розгляд справи або на укладення договору з іншим адвокатом.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам по справі, доводи апеляційної скарги спростовують висновки рішення суду, допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального та матеріального права призвели до неправильного вирішення справи, а тому оскаржуване рішення підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 272, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Чернівецької митниці Державної фіскальної служби України задовольнити повністю.

Рішення Першотравневого районного суду міста Чернівці від 19 липня 2018 року, - скасувати.

Прийняти нову постанову.

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_3 до Чернівецької митниці Державної фіскальної служби України про визнання протиправними дій та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, - відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Курко О. П. Сапальова Т.В.