Справа № 804/4435/18
Суддя: Букіна Лілія Євгенівна
Дата ухвалення: 2018-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 серпня 2018 року Справа № 804/4435/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіБукіна Л. Є.,
за участі: секретаря судового засіданняБутенко П.В.,
представника позивача - представника відповідачів - Алейниченко М.М., Горшкова Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма «Інфокар» до відповідача 1: Державної фіскальної служби України, відповідача 2: Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов'язання вчинити певні дії, -
14 червня 2018 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційної фірми «Інфокар» до відповідача 1 Державної фіскальної служби України, відповідача 2 Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, у якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати Рішення, яке оформлено протоколом №1 від 22.03.2018, робочої групи ГУ ДФС із забезпечення функціонування Комісії ДФС, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, в частині внесення ТОВ «ВКФ «Інфокар» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.06.2018 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 17 липня 2018 року о 14 год. 00 хв.
17 липня 2018 року до суду від позивача надійшов уточнений адміністративний позов з такими позовними вимогами:
- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації від 09.07.2018р. за №833192/41110326, яким в реєстрації податкової накладної №24 від 18.06.2018р., що була складена ТОВ «ВКФ «Інфокар», відмовлено.
- зобов'язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №24 від 18.06.2018р., що складена ТОВ ««ВКФ «Інфокар» датою її фактичного отримання;
- визнати протиправним та скасувати Рішення, яке оформлено протоколом №1 від 22.03.2018, робочої групи ГУ ДФС із забезпечення функціонування Комісії ДФС, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, в частині внесення ТОВ «ВКФ «Інфокар» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;
- основними видами економічної діяльності ТОВ «ВКФ «Інфокар» є: код КВЕД 46.77 - оптова торгівля відходами та брухтом (основний); код КВЕД 38.32 - відновлення відсортованих відходів; код КВЕД 46.36 - оптова торгівля цукром, шоколадом і кондитерськими виробами; код КВЕД 46.39 - неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; код КВЕД 46.90 - неспеціалізована оптова торгівля; код КВЕД 46.72 - оптова торгівля металами та металевими рудами; код КВЕД 46.12 - діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами; код КВЕД 49.41 - вантажний автомобільний транспорт.
- основним постачальником є - ФОП ОСОБА_5 згідно з договором доручення на купівлю товару № 27/07-П від 27.07.2017р. ТОВ «ВКФ «Інфокар» передаватиме переробнику кольоровий брухт, як давальницьку сировину, з якої в подальшому буде виготовлятися «алюмінієвий сплав»;
- переробником давальницької сировини, з якої виготовляється алюмінієвий сплав, є - Приватне підприємство - фірма «ЛАГОС», з яким підписано договір про виготовлення продукції № 2604-В від 26.04.2018р.;
- основним покупцем алюмінієвих сплавів є - ТОВ «Українська Сирьєва Група» згідно з договором поставки №7/05-18 від 07.05.18р.;
- на виконання вимог договору поставки №7/05-18 від 07.05.18р., відповідно до специфікації № 8 від 08.06.2018р. від ТОВ «Українська Сирьєва Група» отримано попередню оплату від 18.06.2018р. п/д № 813, 814 на загальну суму 2 150 000,00 грн. у т.ч. ПДВ 20% (два мільйони сто п'ятдесят тисяч грн. 00 коп.) «передплата за алюмінієвий сплав згідно договору № 7/05-18 від 07.05.2018р.»;
- на виконання статей 187, 201 ПК України ТОВ «ВКФ «Інфокар» виписано та направлено на реєстрацію до ЄРПН податкову накладну за №24 від 18.06.2018р.;
- проте, згідно з отриманою квитанцією від 27.06.2018р. реєстрація податкової накладної №24 від 18.06.2018 зупинена;
- 27.06.2018р. ТОВ «ВКФ «Інфокар» надано пояснення №27/06-1 від 27.06.2018р. та копії документів, які підтверджують правомірність формування ТОВ «ВКФ «Інфокар» податкових зобов'язань з податку на додану вартість, а саме (в копія): податкова накладна з квитанцією, договори оренди приміщень, договір поставки, договір на виготовлення продукції з давальницької сировини, договір доручення на придбання товару, картка рахунку №361, банківська виписка, акти обстеження;
- рішенням Відповідача-2 від 09.07.2018р. за №833192/41110326 в реєстрації податкової накладної №24 від 18.06.2018р. відмовлено з огляду на ненадання платником податків підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством;
- в оскарженому Рішенні відсутня інформація щодо конкретних документів, які не були надані платником податків, попри передбачення формою Рішення такого зазначення;
- контролюючий орган не має права вимагати надання документів щодо відповідності продукції, оскільки господарська операція не є завершеною та на теперішній час товар не відвантажений покупцю, про що свідчить картка рахунку №361, а отже наразі документи, що надаються під час відвантаження товару покупцю не надані;
- враховуючи той факт, що оскаржене Рішення прийнято комісією ГУ ДФС у Дніпропетровській області (тобто на регіональному рівні), то і відповідачем 2 в позові ТОВ «ВКФ «Інфокар» виступає саме ГУ ДФС у Дніпропетровській області;
- однак, саме ДФС України формує і веде Реєстр податкових накладних та окремий Реєстр податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та щодня оприлюднює його на своєму офіційному веб-сайті, тому вимога зареєструвати в Єдиному реєстрі податкові накладні датою її фактичного отримання пред'являється ДФС України як особі яка здійснює ведення Реєстру;
- станом на теперішній час Критерії ризиковості платників податків існують виключно у вигляді листа ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків», не затверджені будь-яким наказом ДФС України на не зареєстровані в Міністерстві юстиції України;
- рішення Відповідача-2 про включення ТОВ «ВКФ «Інфокар» до переліку суб'єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості прийнято не у спосіб та не в порядку, встановленому Конституцією України та іншими нормативно - правовими актами України;
- протиправне зупинення реєстрації податкових накладних в ЄРПН ТОВ «ВКФ «Інфокар» зумовлює настання негативних наслідків для підприємства, що полягають у створенні додаткових перешкод в здійсненні господарських операцій (а саме необхідність постійно витрачати додатковий час, трудові та матеріальні ресурси на підготовку пояснень та копій документів з метою розблокування податкових накладних), а також руйнує ділову репутацію ТОВ «ВКФ «Інфокар» перед контрагентами.
Відповідач 2 позов не визнав, 16 липня 2018 року надав до суду відзив на позовну заяву, у якому просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, в якому зазначив таке:
- висновки наведені в протоколі є відображенням дій працівників податкових органів і самі по собі не породжують ніяких правових наслідків для платника податків;
- внесення суб'єктом владних повноважень ТОВ «ВКФ «Інфокар» до переліку ризикових не створює жодних перешкод для діяльності платника податку.
- вимога про виключення позивача переліку ризикових не створюють жодних правових наслідків для позивача.
23 липня 2018 року від Позивача надійшла відповідь на відзив на адміністративний позов, в якому Позивач зазначив про таке:
- наслідком прийняття Рішення робочої групи ГУ ДФС із забезпечення функціонування Комісії ДФС, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, що оформлено протоколом №1 від 22.03.2018, яким ТОВ «ВКФ «Інфокар» внесено до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості тягне для ТОВ «ВКФ «Інфокар» негативні наслідки у вигляді зупинення реєстрації всіх без виключення податкових накладних, що направляються підприємством на реєстрацію до ЄРНП. Такі наслідки руйнують ділову репутацію Позивача та слугують підставою для контрагентів - покупців для відмови в подальшій співпраці в ТОВ «ВКФ «Інфокар».
- ТОВ «ВКФ «Інфокар» надав лист ТОВ «Українська Сирьєва група» №10/07-1 від 10.07.2018р., яким підприємство повідомило ТОВ «ВКФ «Інфокар» про припинення дії договору поставки №7/05-18 від 07.05.2018 через збитки, які підприємство несе через не реєстрацію в належні строки Позивачем податкових накладних в ЄРПН.
- прийняття Відповідачем-2 рішення про внесення Позивача до переліку ризикових платників вже має негативні наслідки для ТОВ «ВКФ «Інфокар» у вигляді втрати ділових партнерів, а в подальшому може призвести до повного зупинення господарської діяльності платника податків з огляду на неможливість збуту придбаного товару й подальшого банкрутства.
Від Відповідача-1 01.08.2018 року надійшов відзив на адміністративний позов, у якому зазначено про правомірність прийнятих рішень, оскільки позивачем для здійснення реєстрації податкової накладної не надано додаткових документів. Щодо вимоги про зобов'язання зареєструвати податкову накладну, на думку Відповідача 1, це є дискреційними повноваженнями органу, а тому така вимога задоволенню не підлягає.
У судовому засіданні представники сторін підтримали свої правові позиції, надали пояснення, аналогічні доводам, викладених у заявах по суті.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, проаналізувавши вимоги чинного законодавства дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, виходячи з такого.
За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами економічної діяльності позивача є: код КВЕД 46.77 оптова торгівля відходами та брухтом (основний); код КВЕД 38.32 відновлення відсортованих відходів; код КВЕД 46.36 оптова торгівля цукром, шоколадом і кондитерськими виробами; код КВЕД 46.39 неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; код КВЕД 46.90 неспеціалізована оптова торгівля; код КВЕД 46.72 оптова торгівля металами та металевими рудами; код КВЕД 46.12 діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами; код КВЕД 49.41 вантажний автомобільний транспорт.
Основним із видів діяльності підприємства ТОВ «ВКФ «Інфокар» є заготівля, сортування та відновлення металобрухту чорних та кольорових металів. Постачальниками брухту кольорових металів є юридичні та фізичні особи-підприємці, які постачають побутовий кольоровий брухт на майданчик нашого підприємства. Основним постачальником є ФОП ОСОБА_5 згідно з договором доручення на купівлю товару № 27/07-П від 27.07.2017р. ТОВ «ВКФ «Інфокар» передаватиме переробнику кольоровий брухт, як давальницьку сировину, з якої в подальшому буде виготовлятися «алюмінієвий сплав».
Переробником давальницької сировини, з якої виготовляється алюмінієвий сплав, є - Приватне підприємство - фірма «ЛАГОС», з яким підписано договір про виготовлення продукції № 2604-В від 26.04.2018р.
Основним покупцем алюмінієвих сплавів є - ТОВ «Українська Сирьєва Група» згідно з договором поставки №7/05-18 від 07.05.18р.
На виконання вимог договору поставки №7/05-18 від 07.05.18р., відповідно до специфікації № 8 від 08.06.2018р. від ТОВ «Українська Сирьєва Група» отримано попередню оплату від 18.06.2018р. п/д № 813, 814 на загальну суму 2 150 000,00 грн. у т.ч. ПДВ 20% (два мільйони сто п'ятдесят тисяч грн. 00 коп.) «передплата за алюмінієвий сплав згідно договору № 7/05-18 від 07.05.2018р.».
На виконання статей 187, 201 Податкового кодексу України ТОВ «ВКФ «Інфокар» виписано та направлено на реєстрацію до ЄРПН податкову накладну за №24 від 18.06.2018р.
Однак, на адресу позивача надіслана квитанція від 27.06.2018р., відповідно до якої на підставі пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної №24 від 18.06.2018 зупинена та зазначено наступні підстави для зупинення: ПН/РК відповідає пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Підприємству запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
ТОВ «ВКФ «Інфокар» надано пояснення №27/06-1 від 27.06.2018р. та копії документів, які підтверджують правомірність формування ТОВ «ВКФ «Інфокар» податкових зобов'язань з податку на додану вартість, а саме (в копія): податкова накладна з квитанцією, договори оренди приміщень, договір поставки, договір на виготовлення продукції з давальницької сировини, договір доручення на придбання товару, картка рахунку №361, банківська виписка, акти обстеження.
09 липня 2018 року за результатами розгляду пояснень ТОВ «ВКФ «Інфокар» щодо підтвердження господарських операцій з ТОВ «Українська Сирьєва Група» Комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення від 09.07.2018р. за №833192/41110326 про відмову в реєстрації податкової накладної №24 від 18.06.2018р. з огляду на ненадання платником податків підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
Не погодившись з вищенаведеним рішенням, позивач звернувся за захистом своїх прав та законних інтересів з адміністративним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.
Пунктом 187.1 статті 187 Податкового кодексу України (далі - Податковий кодекс України) передбачено, що датою виникнення податкових зобов'язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
Таким чином, після отримання позивачем попередньої оплати від ТОВ «Українська Сирьєва Група» за договором поставки №7/05-18 від 07.05.18р., відповідно до специфікації № 8 від 08.06.2018р. у позивача виникло визначене законом право на складання податкової накладної №24 від 18.06.2018р.
Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з положеннями пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (далі - Порядок №1246), податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно пункту 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов'язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі квитанція).
Згідно з положеннями підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.
Пунктом 1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (далі - Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації) передбачено, що цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі комісії контролюючих органів), а також права та обов'язки її членів.
За приписами пункту 2 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).
Як зазначено у пункті 3 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (далі - Порядок №117).
У пункті 2 Порядку №117 надано визначення таких термінів:
моніторинг сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об'єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;
критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, визначений показник моніторингу, що характеризує ризик;
ризик порушення норм податкового законодавства ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а»/«б» пункту 185.1 статті 185,підпункту «а»/«б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі Кодекс) за наявності об'єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі платник податку) виконання свого податкового обов'язку.
Відповідно до пункту 3 Порядку №117 податкові накладні/розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:
1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування;
2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;
3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: DЦ?н;0,03, РЦ?а;РмЧ1,4, де:
D розрахункова величина, яка дорівнює S/T;
S загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами;
T загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування;
P сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування;
Рм найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування.
Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.
За положеннями пункту 5 Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
Як встановлено пунктом 6 Порядку №117, у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
За приписами пункту 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
На виконання пункту 10 Порядку №117 Державна фіскальна служба України 21 березня 2018 року наказом №144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (далі Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків).
Порядком формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків передбачено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії). Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п.1.6 Критеріїв.
Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом. До протоколу засідання Комісій обов'язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією. За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платників з ознаками ризиковості. У разі відповідності платника податків показникам, що визначені пп.1.1-1.5 Критеріїв, таких платників податків включають до переліку ризикових платників податків відповідальні особи, яких включено до складу Комісії, протягом робочого дня на підставі даних Облікової картки (додаток 1) та згідно з Алгоритмом дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні Облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 2). У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій. Якщо суб'єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пп.1.1-1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п.1.6 Критеріїв, - після прийняття рішення Комісії. Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» згідно з п.1.6 Критеріїв.
У Листі Державної фіскальної служби України від 21 березня 2018 року №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податку», зокрема, зазначено: « 1.Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: … 1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб'єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України(далі Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб'єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб'єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб'єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб'єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.».
Згідно з пунктом 12 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Положеннями пункту 13 Порядку №117 визначено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування;
2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;
3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
За приписами пункту 14 Порядку №117 перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
Відповідно до пункту 15 Порядку №117 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов'язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).
Пунктом 18 Порядку №117 визначено, що письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.
На підставі положень пункту 20 Порядку №117 зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Згідно з пунктом 21 Порядку №117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
Відповідно до пункту 23 Порядку №117 комісією регіонального рівня протягом п'яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку:
щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної/розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, менше 30 млн. гривень, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яке реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається платнику податку у порядку, встановленому статтею 42 Кодексу;
щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної/розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, більше 30 млн. гривень включно, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яке попередньо реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається до комісії центрального рівня.
Пунктом 27 Порядку №117 визначено, що рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Таким чином, підставою для відмови податковим органом позивачу у реєстрації податкової накладної є ненадання платником податків підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
Разом з цим судом встановлено, що контролюючим органом не було зазначено які саме не були надані позивачем документи. Контролюючий орган не дослідив та не прийняв до уваги, що господарська операція не є завершеною та на теперішній час товар не відвантажений покупцю, про що свідчить картка рахунку №361.
При цьому, суд звертає увагу, що в оскарженому рішенні та відзиві на позов Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, а також представником відповідачів під час судового розгляду справи, не наведено обґрунтованих причин відмови в реєстрації податкової накладної №24 від 18.06.2018р., виписаної позивачем у зв'язку із отриманням попередньої плати за товар від ТОВ «Українська Сирьєва Група».
До того ж, належної мотивації підстав та причин віднесення ТОВ «ВКФ «Інфокар» до ризикових платників податків відповідно до підпункту 1.6 пункту 1 Листа Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 року №959/99-99-07-18 рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в реєстрації в такій реєстрації від 09.07.2018р. за №833192/41110326 також не містить.
Позивачем до суду було надано копію витягу з протоколу №1 від 22.03.2018р. засідання комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ТОВ «ВКФ «Інфокар» до переліку суб'єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості.
Проте, суд звертає увагу, що відповідачами під час судового розгляду до матеріалів справи не було надано, ані переліку платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з пунктом 1.6 Критеріїв; ні матеріалів, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; ані іншої інформації, що розглядається Комісією, які відповідно до Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків та обов'язково додаються до протоколу засідання Комісій.
Таким чином, Рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в реєстрації в такій реєстрації від 09.07.2018р. за №833192/41110326, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №24 від 18.06.2018р. не відповідає вимогам підпунктів 1, 3 частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки винесено відповідачем необґрунтовано, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.
З урахуванням наведеного вище, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги ТОВ «ВКФ «Інфокар» в частині визнання протиправним та скасування рішень Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в реєстрації в такій реєстрації від 09.07.2018р. за №833192/41110326, яким позивачу відмовлено в реєстрації податкової накладної №24 від 18.06.2018р. є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Щодо позовних вимог про зобов'язання Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №24 від 18.06.2018р. датою її фактичного отримання, суд вважає за необхідне зазначити таке.
Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003)
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.
Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Відповідно до пункту 28 Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
прийнято та набрало чинності рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі;
набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі;
протягом п'яти робочих днів не прийнято та/або не зареєстровано в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданих податкової накладної/розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить менше 30 млн. гривень;
протягом семи робочих днів не прийнято та/або не зареєстровано в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданих податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 30 млн. гривень включно.
При цьому, згідно з нормами пунктів 19, 20 Порядку №1246 Податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;
набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);
неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.
Таким чином, суд доходить висновку, що позовна вимога про зобов'язання Державної фіскальної служби України зареєструвати податкову накладну №24 від 18.06.2018р. в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного отримання є обґрунтованою, а також заявленим способом захисту гарантується ефективне відновлення права позивача, порушеного оскарженими рішеннями.
Щодо позовних вимог про визнання протиправними дії Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, що полягають у внесенні ТОВ «ВКФ «Інфокар» до переліку ризикових платників податків, що ведеться на виконання листа ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків» та зобов'язання Комісію ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації виключити ТОВ «ВКФ «Інфокар» з переліку ризикових платників податків, що ведеться на виконання листа ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків» суд вважає за необхідне зазначити таке.
Листом ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків» передбачено, що якщо платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.
Відповідно до витягу з протоколу №1 від 22.03.2018р. засідання комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ТОВ «ВКФ «Інфокар» до переліку суб'єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості.
З огляду на викладене суд доходить висновку, що протокол №1 від 22.03.2018р. засідання комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації є формою рішення суб'єкта владних повноважень, яке передбачене Листом ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків».
Пунктом 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», встановлено, що Критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.
Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.
ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку».
Проте на день розгляду адміністративної справи Критерії ризиковості платників податків існують виключно у вигляді листа ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків», не затверджені нормативним актом Державної фіскальної служби України, який має бути погоджений в Міністерстві фінансів України.
Суд зауважує, що відповідачами не надано доказів, які б підтверджували затвердження Критеріїв ризиковості платників податків відповідним наказом Державної фіскальної служби України.
Внесення ТОВ «ВКФ «Інфокар» до переліку ризикових платників перешкоджають здійсненню нормальної господарської діяльності ТОВ «ВКФ «Інфокар» з огляду на те, що всі податкові накладні, що реєструє в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, Позивача автоматично зупиняються і це створює додаткові перешкоди в здійсненні господарських операцій (а саме необхідність постійно витрачати додатковий час, трудові та матеріальні ресурси на підготовку пояснень та копій документів з метою розблокування податкових накладних), а також руйнує ділову репутацію Позивача перед контрагентами.
Листом ТОВ «Українська Сирьєва група» №10/07-1 від 10.07.2018р. повідомило ТОВ «ВКФ «Інфокар» про припинення дії договору поставки №7/05-18 від 07.05.2018 через збитки, які підприємство несе через відсутність реєстрації в належні строки Позивачем податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
З огляду на викладене, що з метою ефективного захисту ТОВ «ВКФ «Інфокар» у сфері публічно-правових відносин, використовуючи право, надане суду згідно ч.2 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати Рішення, яке оформлено протоколом №1 від 22.03.2018р. засідання комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ТОВ «ВКФ «Інфокар» до переліку суб'єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості.
Щодо позовної вимоги ТОВ «ВКФ «Інфокар» про необхідність зобов'язати Комісію ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації виключити ТОВ «ВКФ «Інфокар» з переліку ризикових платників податків слід зазначити, що вона є передчасною, оскільки пов'язана із виконанням рішення суду в частині скасування Рішення, яке оформлено протоколом №1 від 22.03.2018р. засідання комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.
Суд не вправі в межах одного судового провадження визнати протиправним та скасувати вказане рішення та зобов'язати суб'єкта владних повноважень вчинити певні дії для його виконання, оскільки після набрання рішенням у справі законної сили, податковий орган зобов'язаний його виконати. І лише за умови невиконання рішення суду, яке набрало законної сили, позивач може звернутись до суду про зобов'язання податкового органу вчинити певні дії, пов'язані із виконанням рішення суду.
А тому, в цій частині позовних вимог суд дійшов висновку про відмову у їх задоволенні.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якими при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Таким чином, враховуючи, що суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, судовий збір, сплачений ТОВ «ВКФ «Інфокар» при зверненні до суду, підлягає стягненню з Головного управління ДФС України у Дніпропетровській області у сумі 3 524,00 грн. та з Державної фіскальної служби України у сумі 1762,00 грн. за рахунок їх бюджетних асигнувань.
Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо - комерційна фірма «Інфокар» судові витрати у розмірі 3 524,00 грн. (три тисячі п'ятсот двадцять чотири гривні).
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо - комерційна фірма «Інфокар» судові витрати у розмірі 1 762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні).
Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга подається безпосередньо до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.
Повний текст рішення складений 07.08.2018 року.
Суддя Л.Є. Букіна