Справа № 820/5719/16
Суддя: Панченко О.В.
Дата ухвалення: 2018-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

07 серпня 2018 р. № 820/5719/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панченко О.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС про визнання незаконним наказу та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Приватне акціонерне товариство "Харківський коксовий завод", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати незаконним наказ СДПІ у м. Харкові від 09.03.2016 року №82 "Про проведення документальної позапланової перевірки Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" та протиправними дії Інспекції щодо її проведення;

- скасувати податкові повідомлення-рішення СДПІ ОВП у м. Харкові № від 04.10.2016 року та № від 04.05.2016 року.

Ухвалами Харківського окружного адміністративного суду від 24.10.2016 року було відкрито провадження по справі, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 06.06.2017 року, зупинено провадження по даній справі на час проведення експертизи.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 08.06.2018 року провадження по справі № 820/5719/16 було поновлено та призначено судове засідання на 04.07.2018 року о 10:00 год.

У судове засідання призначене на 04.07.2018 року позивач явку уповноваженого представника в судове засідання не забезпечив, хоча про час та місце розгляду справи позивач повідомлений належним чином, що підтверджується поштовим повідомленням, яке міститься в матеріалах справи. У зв'язку з неявкою позивача, судове засідання відкладено до 19.07.2018 року о 14:30 год.

У судове засідання, призначене на 19.07.2018 року позивач також не з'явився та явку свого представника не забезпечив. Про дату, час і місце судового засідання позивач повідомлений належним чином, що підтверджується поштовим повідомленням, яке міститься в матеріалах справи. Заяв про розгляд справи за відсутності позивача, повідомлення ним про причини неприбуття до суду не надходило.У зв'язку з неявкою позивача, судове засідання відкладено до 07.08.2018 року о 16:30 год.

07.08.2018 року позивач в судове засідання не прибув, та явку свого представника не забезпечив. Про дату, час і місце судового засідання позивач повідомлений належним чином, що підтверджується поштовим повідомленням, яке міститься в матеріалах справи. Заяв про розгляд справи за відсутності позивача та повідомлень про причини неприбуття до суду не надав.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі за текстом КАС України) зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Вирішуючи питання про можливість залишення позовної заяви без розгляду, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Згідно з ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

Частиною 5 ст. 205 КАС України встановлено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

З матеріалів справи вбачається, що позивач був ініціатором про направлення матеріалів справи для проведення судової економічної експертизи, однак рахунок на оплату вартості проведення експертного дослідження у повному обсязі до Харківського наукового - дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса не надав, у зв'язку з чим адміністративна справа повернулась до суду без висновку експертного економічного дослідження.

Таким чином, суд враховуючи суб'єктний склад осіб, які беруть участь у справі, предмет та підстави позову, наявність значного обсягу обставин, які підлягають встановленню, суд приходить до висновку, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, можна зробити висновок, що позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. При цьому, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалися розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно до другої сторони. (Рішення ЄСПЛ у справах «Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands» від 27.10.1993 р., п. 33, та «Ankerl v. Switzerland» від 23.10.1996 р.).

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

При цьому, суд враховує, що за приписами Кодексу адміністративного судочинства адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку. В розумінні п. 11 ч.1 ст. 4 КАС України розумний строк - найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зважаючи, що позивач в тричі поспіль не забезпечив явку свого представника у судові засідання, повідомлення про причини неприбуття представника до суду не надходило, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду також не надійшло, представники відповідача не наполягали на розгляді справи по суті, а також зважаючи на те, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду на підставі статті 240 частини 1 пункту 4 КАС України, не перешкоджає позивачеві повторно звернутися до адміністративного суду в загальному порядку (стаття 240 частина 4 КАС України).

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 205, 240-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд , -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС про визнання незаконним наказу та скасування податкового повідомлення-рішення- залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного адміністративного суду. Або в порядку, передбаченому п. 15.5 Розділу VII КАС України, а саме: до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.В. Панченко