Справа № 813/208/18
Суддя: Сакалош Володимир Миколайович
Дата ухвалення: 2018-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №813/208/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 липня 2018 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого-судді Сакалоша В.М.,

за участю секретаря судового засідання Михайленко Б.С.,

представника позивача Рудика В.М.,

представника відповідача Папроцького І.М.,

представника третьої особи-3 ОСОБА_3,

представника третьої особи-3 ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Торгова компанія «Інтергал» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, за участю третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - товариства з обмеженою відповідальністю «Розвиток нерухомості», товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Крістал Ессет Менеджмент», третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_5 про визнання протиправними дій,-

в с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгова компанія «Інтергал» (далі - ТзОВ «Інтрегал», позивач) звернулося до суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові (далі - ІДАБК у м.Львові, відповідач), в якому просить суд:

-визнати протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Львові щодо призначення та проведення позапланової перевірки на об'єкті «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з приміщеннями господарського призначення та підземним паркінгом на АДРЕСА_1» наказом №183-П від 21 липня 2017 року, без отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю) - Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

В обґрунтування позовних вимог позивач покликається на наступні обставини. Так, зазначає, що 03.12.2014 між ТзОВ «Розвиток нерухомості» та ТзОВ «Торгова компанія «Інтергал» укладено Договір № 03-12/14 організації будівництва об'єктів нерухомого майна. Згідно з п. п. 2.1.-2.7. Договору № 03-12/14 організації будівництва об'єктів нерухомого майна від 03.12.2014 ТзОВ «Торгова компанія «Інтергал» як інвестор здійснює фінансування реалізації проекту з будівництва, а ТзОВ «Розвиток нерухомості» за рахунок інвестицій зобов'язується самостійно, або із залученням підрядних організацій реалізувати проект Будівництва багатоквартирного житлового будинку з приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на АДРЕСА_1. Зазначає, що фактично, спорудження вищевказаного будинку здійснюється ТзОВ «Розвиток нерухомості» за рахунок інвестицій ТзОВ «Торгова компанія «Інтергал». Кінцевий строк будівництва об'єкту по договору № 03-12/14 організації будівництва об'єктів нерухомого майна - 01 листопада 2017 року. Згідно із п. 6.2. Договору № 03-12/14 організації будівництва об'єктів нерухомого майна від 03.12.2014 у випадку порушення ТзОВ «Розвиток нерухомості» будь-якого зобов'язання за договором, в тому числі щодо дотримання строків будівництва, ТзОВ «Розвиток нерухомості» зобов'язане сплатити на користь TзOB «Торгова компанія «Інтергал» штрафну санкцію (неустойку) у розмірі 10% від розміру інвестицій за кожне окреме порушення. Вважає, що будь-які дії (бездіяльність), акти суб'єкта владних повноважень, що прямо чи побічно впливають на можливість проведення будівельних робіт зі спорудження зі житлового будинку по АДРЕСА_1, порушують права та законні інтереси ТзОВ «Торгова компанія «Інтергал», як інвестора цього проекту. При цьому стверджує, що від забудовника - ТзОВ «Розвиток нерухомості», керівництву ТзОВ Торгова компанія «Інтергал» стало відомо про те, що причиною затримки будівництва стали перешкоди у вигляді постійних позапланових перевірок, що проводяться на об'єкті за скаргами фізичних осіб, зокрема ОСОБА_7, ОСОБА_8 та ін. громадських активістів. Зазначає, що на підставі безпідставних, на думку позивача, звернень цих громадян на протязі 2016 - 2017 років, з початку будівництва відповідачем уже проведено 6 позапланових перевірок на предмет дотримання вимог чинного законодавства при будівництві багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1. Зокрема, 01.06.2017 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові проведена позапланова перевірка на підставі колективного звернення гр. ОСОБА_7, ОСОБА_8 від 10.05.2017 р., яке зареєстроване в ЦНАП ЛМР за № 3-Ф-35891/Ш-006 від 10 травня 2017 року. За результатами проведеної перевірки складено Акт перевірки від 1 червня 2017 року, відповідно до якого «на час перевірки порушень вимог містобудівного законодавства не виявлено». Однак, не зважаючи на проведення позапланової перевірки 01.06.2017 р., вже 21 липня 2017 року наказом начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові № 183-П була призначена чергова позапланова перевірка на об'єкті по АДРЕСА_1.

Позивач вважає, що постійне призначення та проведення позапланових перевірок на об'єкті по АДРЕСА_1 за скаргами фізичних осіб, які не є суб'єктами правовідносин щодо забудови земельної ділянки, та без отримання спеціального погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю) є протиправною та грубо порушує право позивача та забудовника на свободу підприємництва та вільне здійснення господарської діяльності.

Ухвалою судді від 16.01.2018 відкрито провадження у справі.

02.02.2018 відповідач подав відзив на позов, в якому викладені заперечення на доводи позовної заяви. Зокрема, щодо підставності винесення наказу №183-П від 21.07.2017р. про проведення позапланової перевірки відповідач зазначає, що відповідно до пп.6 абз.6 ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Відповідно до абз.8 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, підставами для проведення позапланової перевірки є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Такими чином, відповідач стверджує, що Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю не містить жодної вимоги про необхідність погодження позапланової перевірки з вищестоящими органами.

Щодо підстав проведення попередніх перевірок Інспекцією та порушень, виявлених попередніми перевірками відповідач зазначає, що перевірка, оформлена актом від 13.07.2016, відбулася на підставі звернення від 17.05.2016 №13895-07, оформлена актами від 21.09.2016 та від 29.09.2016, відбулася на підставі звернення від 31.08.2016 №3-Ф-48795-07, оформлена актом від 01.06.2017, відбулася на підставі звернення від 10.05.2017 № 3-Ф-35891/Ш-0006. Стверджує, що підставою для проведення решти перевірок, згаданих в позовній заяві, була необхідність перевірок виконання приписів, виданих за результатами перевірок на підставі вищезгаданих звернень. Постанова Львівського апеляційного адміністративного суду, якою скасовано наказ про затвердження містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки винесена 21.06.2017. Відтак, вважає, що попередні заяви громадян, судові рішення у справі за позовом ТзОВ «Розвиток Нерухомості» про скасування попередніх приписів інспекції не мають відношення до підстав для проведення перевірки згідно оскаржуваного в даній адміністративній справі наказу від 21.07.2017. №183-П, оскільки на той час наказ про затвердження містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки не був скасований.

15.03.2018 судом залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача ТзОВ «Розвиток нерухомості».

10.04.2018 залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_5, та залучено як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Крістал Ессет Менеджмент».

Ухвалою суду від 24.05.2018 провадження у справі зупинено до вирішення заяви позивача про відвід головуючого судді.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.05.2018 року, для вирішення питання про відвід судді Сакалоша В.М. визначено суддю Сподарик Н.І.

Ухвалою від 30 травня 2018 року у задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгова компанія «Інтергал» про відвід судді Сакалоша В.М. відмовлено.

Ухвалою від 04.06.2018 суд поновив провадження у справі.

17.07.2018 ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, надав пояснення аналогічні, викладеним у позовній заяві та відповіді на відзив, просив позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву, просив у задоволенні позову відмовити.

Представники третьої особи ОСОБА_5 у судовому засіданні просили в задоволенні позову відмовити з підстав його безпідставності.

Треті особи ТзОВ «Розвиток нерухомості», ТзОВ «Компанія з управління активами «Крістал Ессет Менеджмент» явку уповноважених представників у судове засідання не забезпечили, були належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм спірні правовідносини.

03.12.2014 між ТзОВ «Розвиток нерухомості» та ТзОВ «Торгова компанія «Інтергал» укладений Договір № 03-12/14 організації будівництва об'єктів нерухоме майна.

Згідно з п. п. 2.1.-2.7. Договору № 03-12/14 організації будівництва об'єктів нерухомої майна від 03.12.2014 ТзОВ «Торгова компанія «Інтергал» як інвестор здійснює фінансування реалізації проекту з будівництва, а ТзОВ «Розвиток нерухомості» за рахунок інвестицій зобов'язується самостійно, або із залученням підрядних організацій реалізувати проект Будівництва багатоквартирного житлового будинку з приміщеннями громадського призначень та підземним паркінгом на АДРЕСА_1.

Наказом начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові № 183-П від 21 липня 2017 року відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, та колективного звернення гр.ОСОБА_7 та ОСОБА_8 від 13.07.2017, яке зареєстроване в ЦНАПі від 13.07.2017 за № З-К-57829-0006, призначена позапланова перевірка на об'єкті будівництва: «Будівництво багатоквартирного будинку з приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на АДРЕСА_1».

Предметом перевірки згідно зі згаданим наказом є дотримання вимог законодавства у сфері містобудівною діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Покликаючись на численність позапланових перевірок на об'єкті будівництва по АДРЕСА_1 та на те, що такі проводяться за скаргами фізичних осіб, які не є суб'єктами правовідносин щодо забудови земельної ділянки, та без отримання спеціального погодження Державної архітектурно-будівельної інспекції України, позивач звернувся до суду за захистом порушеного, на його думку, права на свободу підприємництва та вільне здійснення господарської діяльності.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам та з'ясованим обставинам справи, суд виходить з наступного.

Згідно з визначення, наданим у статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до ч.4 ст.2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Відповідно до ч. 5 ст. 2 цього Закону, зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Підстави для здійснення позапланових заходів передбачені статтею 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Серед них, відповідно до абз. 5 ч. 1 ст. 6 цього Закону, є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу (абз.6 ч. 1 ст.6 цього Закону).

Згідно з пп.6 абз.6 ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме - підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, також встановлено, що підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Так, як вбачається з Наказу № 183-П від 21 липня 2017 року, саме на підставі колективного звернення гр.ОСОБА_7 та ОСОБА_8 від 13.07.2017 відповідачем проведена позапланова перевірка на об'єкті будівництва: «Будівництво багатоквартирного будинку з приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на АДРЕСА_1».

Суд критично ставиться до твердження позивача про те, що для призначення та проведення позапланової перевірки відповідач мав отримати спеціальне погодження Державної архітектурно-будівельної інспекції України, з огляду на таке.

Як вбачається зі змісту ч.5 ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», вимога про необхідність погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері державного архітектурно-будівельного контролю (абз.6 ч. 1 ст.6 цього Закону) не входить до переліку вимог, дотримання яких зобов'язані забезпечити органи державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду).

Щодо покликання позивача на відсутність підстав проведення попередніх перевірок ІДАБК у м.Львові на об'єкті будівництва по АДРЕСА_1, суд бере до уваги наступне. Так, на спростування вказаних тверджень позивача, відповідач зазначає, що перевірка, оформлена актом від 13.07.2016, відбулася на підставі звернення від 17.05.2016 №13895-07, оформлена актами від 21.09.2016 та від 29.09.2016, відбулася на підставі звернення від 31.08.2016 №3-Ф-48795-07, оформлена актом від 01.06.2017, відбулася на підставі звернення від 10.05.2017 № 3-Ф-35891/Ш-0006, а підставою для проведення решти перевірок, згаданих в позовній заяві, була необхідність перевірок виконання приписів, виданих за результатами перевірок на підставі вищезгаданих звернень.

Постанова Львівського апеляційного адміністративно суду, якою скасовано наказ про затвердження містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, винесена 21.06.2017.

Таким чином, попередні заяви громадян, судові рішення у справі за позовом ТзОВ Розвиток Нерухомості» про скасування попередніх приписів інспекції не мають відношення до підстав для проведення перевірки згідно оскаржуваного в цій адміністративній справі наказу від 21.07.2017 №183-П, оскільки на той час наказ про затвердження містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки не був скасований.

Разом з тим, документи, долучені позивачем до матеріалів справи, на підставі яких ведеться будівництво, не свідчать про відсутність підстав для винесення оскаржуваного наказу від 21.07.2017 №183-П, оскільки вони не спростовують висновків постанови Львівського апеляційного адміністративного суду від 21.06.2017.

При цьому відповідач не заперечує того факту, що до моменту прийняття згаданої постанови суду про скасування наказу про затвердження містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на об'єкті будівництва порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил виявлено не було. Адже, це підтверджується відповідним актом перевірки, складеним посадовими особами відповідача 01.06.2017.

Однак, підстава для проведення перевірки згідно наказу від 21.07.2017 №183-П виникла пізніше, ніж підстави для проведення попередніх перевірок. Ця підстава - скасування забудовнику містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки - є достатньою для того, щоб органом державного архітектурно-будівельного контролю було ініційовано проведення позапланового заходу (перевірки), оскільки скасування містобудівних умов та обмежень згідно чинного законодавства є підставою для скасування документу, що дає право на виконання будівельних робіт.

Таким чином, аналізуючи приписи зазначеного законодавства у взаємозв'язку з обставинами даної справи, суд дійшов переконання про відсутність ознак противності в діях відповідача щодо призначення та проведення позапланової перевірки на об'єкті «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з приміщеннями господарського призначення та підземним паркінгом на АДРЕСА_1» наказом №183-П від 21 липня 2017 року.

Так, надаючи правову оцінку дій відповідача, суд керується, зокрема, положеннями ч.2 ст.2 КАС України, відповідно до якої, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно;6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У судовому засіданні встановлено, що всі дії відповідача, пов'язані з предметом даного позову, відповідають критеріям щодо правомірності в контексті ст. 2 КАС України.

Відповідно до ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. (ст. 72 КАС України).

Відповідно до ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

При цьому, суд вважає за потрібне наголосити на необхідності дотримуватися й позиції, висловленої у рішенні Європейського Суду з прав людини у п.53 рішення у справі "Федорченко та Лозенко проти України", відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумними сумнівом".

З огляду на наведене, враховуючи встановлені обставини справи в їх сукупності, суд дійшов переконання, що заявлені позивачем вимоги є безпідставними та повністю спростованими доводами відповідача, а відтак, такими, що задоволенню не підлягають.

У відповідності до ст.139 КАС України, розподіл судового збору у разі відмови у задоволенні позову не передбачений.

Керуючись ст.ст. 2, 72-77, 139, 242-246, 255, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову відмовити.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений та підписаний 08.08.2018.

Суддя В.М. Сакалош