Справа № 826/10249/16
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2018-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

01 серпня 2018 року № 826/10249/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого Бояринцевої М.А. при секретарі судового засідання Бєсєді А.Ю.,

за участю представників:

позивача - ОСОБА_1, позивач ОСОБА_2

відповідача 1 - Ткаленко А.В.,

відповідача 2 - не з"явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом ОСОБА_4

до 1) Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації),

2)Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом (з урахуванням уточнених позовних вимог), в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо відмови в реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації, надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями над бойлерною на проспекті АДРЕСА_2 у Дніпровському районі м. Києва та повернення поданих документів щодо прийняття об'єкта в експлуатацію (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги) 50113-07-05 від 03.04.2018, та повернення зареєстрованої 04.04.2018 за № 073/09/01-М-0404/1 і залишеної без розгляду декларації;

- зобов'язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повторно розглянути залишену без розгляду декларацію про готовність об'єкта до експлуатації № 073/09/01-М-0404/1 від 04.04.2018, надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями над бойлерною на проспекті АДРЕСА_2 у Дніпровському районі м. Києва та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги) 50113-07-05 від 03.04.2018;

- зобов'язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєструвати залишену без розгляду декларацію про готовність об'єкта до експлуатації № 073/09/01-М-0404/1 від 04.04.2018, надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями над бойлерною на проспекті АДРЕСА_2 у Дніпровському районі м. Києва та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги) 50113-07-05 від 03.04.2018.

В обгрунтування заявлених вимог позивач посилається на Конституцію України, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011, та зазначає, що йому протиправно відмовлено в реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації, надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями над бойлерною на проспекті АДРЕСА_2 у Дніпровському районі м. Києва, оскільки позивачем неодноразово подавали необхідні матеріали для реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Представником Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подано відзив на позов, в якому представник відповідача посилається на закони України «Про архітектурну діяльність», «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461, постанову Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю», Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затверджене розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 № 987, та зазначає, що Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) правомірно залишено без розгляду подану позивачем декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, оскільки в Департаменті відсутня інформація щодо наявності дозвільних документів на початок будівельних робіт, із реконструкції надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною за адресою: проспект АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м. Києва. Також відповідач зазначає про дискреційність повноважень Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Представником Державної архітектурно-будівельної інспекції України відзив на позов з урахуванням уточнених позовних вимог не надано.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

03.04.2018 ОСОБА_2 подано до Центру надання адміністративної послуги декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з незначним наслідком (СС1): реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною за адресою: проспект АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м. Києва. До декларації позивачем додано копії додаткових документів на 54 аркушах, про що зазначено в описі.

4 квітня 2018 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з незначним наслідком (СС1): реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною за адресою: проспект АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м. Києва за вхідним № 073/09/01-М-0404/1.

Листом від 16.04.2018 за № 073/09/01-7/1604 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повернуто позивачу декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з незначним наслідком (СС1). Вказаним листом позивача повідомлено, що декларація про готовність до експлуатації об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з незначними наслідками (СС1) подається при наявності внесеної до реєстру інформації, вказаної у повідомленні/декларації про початок виконання будівельних робіт на вищевказаний об'єкт будівництва та вказано про необхідність зазначення інформації щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1). У зв'язку із зазначеним та враховуючи, що на час надання відповіді в Департаменті відсутня інформація щодо наявності дозвільних документів на початок будівельних робіт, із реконструкції надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною за адресою: м. Київ, Дніпровський район, проспект АДРЕСА_1 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишено без розгляду подану ОСОБА_2 декларацію.

Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності визначає Закон України «Про архітектурну діяльність», який спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

Згідно із статтею 1 Закону України від 20.05.1999 № 687-ХІV «Про архітектурну діяльність» (із змінами та доповненнями, далі - Закон № 687-ХІV) архітектурна діяльність - це діяльність по створенню об'єктів архітектури, яка включає творчий процес пошуку архітектурного рішення та його втілення, координацію дій учасників розроблення всіх складових частин проектів з планування забудови і благоустрою територій, будівництва (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту) будівель і споруд, здійснення архітектурно-будівельного контролю і авторського нагляду за їх будівництвом, а також здійснення науково-дослідної та викладацької роботи у цій сфері.

Відповідно до статті 10 Закону № 687-ХІV для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до частини п'ятої 26 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 3038-VI) проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Згідно із частиною першою статті 39 Закону № 3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Форма декларації про готовність об'єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 8 вересня 2015 року № 750) встановлено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації (далі - декларація).

Відповідно до пункту 17 Постанови № 461, замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю один примірник декларації, зокрема, щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру (пункт 18 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів).

Відповідно до пункту 19 Постанови № 461 у разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає її замовнику (його уповноваженій особі) з письмовим обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації.

Як встановлено під час розгляду справи позивачу повернуто декларацію з підстав відсутності внесеної до реєстру інформації, вказаної у повідомленні/декларації про початок виконання будівельних робіт на об'єкт будівництва за адресою: проспект АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м. Києва.

При цьому, суд зазначає наступне.

Відповідно до свідоцтва про право власності на нежиле приміщення Серія НОМЕР_1 виданого Київською міською державною адміністрацією 15.07.1998 та зареєстрованого в Бюро технічної інвентаризації м. Києва за № 2770-П від 17 серпня 1998 року, ОСОБА_4 належить частина нежилих надбудованих над бойлерною приміщень загальною площею 69,7 кв. м. за адресою: АДРЕСА_4

Згідно з розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 19.09.1997 №1452, ОСОБА_6 надано дозвіл на здійснення надбудови другого поверху бойлерної для розміщення майстерні по ремонту взуття та перукарні на АДРЕСА_3 у Харківському районі.

Пунктом 2 даного розпорядження зобов'язано приватного підприємця ОСОБА_6 виконати умови архітектурно-планувального завдання Головкиївархітектури та технічні умови експлуатуючих організацій на приєднання об'єкта до інженерних мереж міста, а також отримати дозвіл на виконання будівельних робіт у встановленому порядку.

17.02.1998 начальником управління Дерархбудконтролю затверджено технічний висновок про стан несучих конструкцій та якість виконаних будівельно-монтажних робіт, згідно з яким об'єкт відповідає Державним будівельним нормам та проекту і може бути допущений до експлуатації після усунення зазначених у висновку зауважень.

18.02.1998 надбудова другого поверху бойлерної для розміщення майстерні по ремонту взуття та перукарні на АДРЕСА_3 у Харківському районі м. Києва прийнята в експлуатацію, що підтверджується актом про приймання в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта, зареєстрованим в Управлінні Держархбудконтролю м. Києва 18.02.1998 за № 73.

18.02.1999 Колективним підприємством Творча архітектурна майстерня «В. Коробка» розроблено на замовлення позивача проект влаштування скатної покрівлі над приміщенням майстерні по АДРЕСА_5

Київським державним підприємством «Київгеоінформатика» 26.04.1001 складено технічний звіт по встановленню зовнішніх меж земельних ділянок. На земельній ділянці Дніпровського району по вул. Тичини, 11 розміщені будівлі та споруди загальною площею 168,9 кв.м., з яких на внутрішньому балансі філіалу "Теплові розподільчі мережі Київенерго" знаходиться - 55,6 кв.м. та 113,3 кв. кв.м належать ОСОБА_6

Пунктом 2 розпорядження Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації від 19.04.2002 № 359 «Про надання дозволу на влаштування скатних покрівель, оздоблення фасадів, заміну віконних та дверних пройомів» дозволено приватному підприємцю ОСОБА_7 замінити плоску покрівлю на двухскатну над нежилою спорудою по АДРЕСА_4 У відповідності до пункту 3 розпорядження, зазначені роботи підлягають виконанню після розробки та погодження проектної документації в установленому порядку.

Розпорядженням Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 04.09.2002 № 1000 викладено пункт 2 розпорядження Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації від 19.04.2002 № 359 «Про надання дозволу на влаштування скатних покрівель, оздоблення фасадів, заміну віконних та дверних пройомів» в наступній редакції « 2. Дозволити приватному підприємцю ОСОБА_7 замінити плоску покрівлю на двухскатну над нежилою спорудою по АДРЕСА_6 та влаштувати додаткове приміщення під послуги населенню. Загальна площа всієї споруди згідно проектної документації складатиме 113,3 кв.м.».

Вулицю Амвросія Бучми у Харківському районі м. Києва перейменовано на проспект Петра Тичини у Дніпровському районі міста Києва.

Розпорядженням Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 06.02.2003 № 78, пунктом 4 вирішено надати згоду на надання поштової адреси нежилому приміщенню приватного підприємця ОСОБА_4., надбудованому над бойлерною - м.Київ, проспект АДРЕСА_2.

Згідно з довідкою Головного управління економіки та інвестицій від 08.07.2004 № 049-08/5318, забудовником ОСОБА_6 виконано умови щодо пайової участі у розвитку інфраструктури міста.

21.03.2005 Державним підприємством «Київський експертно-технічний центр Держнаглядохоронпраці України» затверджено висновок експертизи, згідно з яким проект влаштування скатної покрівлі над приміщеннями майстерні по АДРЕСА_7 в Харківському районі відповідає вимогам нормативних актів з питань охорони праці і рекомендується до реалізації.

23.03.2005 головним державним санітарним лікарем Дніпровського району м. Києва складено висновок № 45, яким погоджено проект влаштування скатної покрівлі з обладнанням мансардного поверху над нежитловою будівлею по проспекту АДРЕСА_1.

Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація листом від 11.05.2005 № 5-14-2274/4 повідомила, що не заперечує проти надання дозволу на реконструкцію об'єкта - нежитлових приміщень надбудованих над бойлерною загальною площею 69,7 кв.м. за адресою АДРЕСА_2, за умови розробки проектної документації та її погодження у відповідних органах.

Також, в матеріалах справи наявний лист-дозвіл виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 21.04.2008 № 002-582, в якому позивачу надається дозвіл на виконання проектно-вишукувальних робіт на реконструкцію нежилих приміщень, надбудованих над бойлерною під перукарню та майстерню по ремонту взуття на просп. АДРЕСА_1 у Дніпровському районі міста Києва

11.07.2008 Головним управлінням містобудування, архітектури та дизайну міського середовища Київської міської державної адміністрації затверджено архітектурно-планувальне завдання № 08-0336 на проектування реконструкції нежилих приміщень надбудованих над бойлерною під перукарню та майстерню по ремонту взуття на проспекті АДРЕСА_1 у Дніпровському районі міста Києва.

11.08.2009 позивач звернувся до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва із заявою про надання акту про прийняття в експлуатацію закінченого будівництва нежитлового приміщення мансарди площею 43,60 кв.м будівлі. У заяві зазначено, що акт необхідний для внесення змін до Реєстру прав власності на об'єкт нерухомості.

З огляду на встановлені у суді обставини суд зазначає, що надбудова другого поверху бойлерної була належним чином прийнята в експлуатацію згідно з актом приймання в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта від 18.02.1998 та з 1998 року позивачем розпочато вчинення дій з метою реконструкції нежитлових приміщень надбудованих над бойлерною, реконструкцію яких за станом на серпень 2009 закінчено.

При цьому, суд критично ставиться до доводів позивача, що реконструкцію нежитлових приміщень закінчено у 2004 році, оскільки належних доказів на підтвердження зазначеної позиції матеріали справи не містять. При цьому, Головним управлінням містобудування, архітектури та дизайну міського середовища Київської міської державної адміністрації затверджено архітектурно-планувальне завдання на проектування реконструкції нежилих приміщень надбудованих над бойлерною під перукарню та майстерню по ремонту взуття на проспекті АДРЕСА_1 у Дніпровському районі міста Києва 11.07.2008.

Як вбачається з матеріалів справи, листом від 11.08.2009 за № 7/26-3151/5/08 Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві повідомила позивача про відсутність підстав для прийняття об'єкту в експлуатацію, оскільки Інспекцією не надавався дозвіл на виконання будівельних робіт з будівництва мансардного поверху та позивачем не надані документи відповідно до пунктів 3, 4 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.2008 № 923 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 20.05.2009 № 534).

З метою приведення документів у відповідність до Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів позивачем замовлено технічний паспорт на громадський (виробничий) будинок АДРЕСА_8, здійснено технічне обстеження об'єкта та позивач звернувся із заявою до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві для прийняття об'єкта в експлуатацію.

Листом від 23.07.2013 за № 7/26-23/2307/10 Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві повідомила позивача, що для прийняття об'єкта в експлуатацію необхідно забезпечити здійснення технічного обстеження об'єкта на предмет відповідності об'єкта вимогам надійності і безпечної експлуатації та надати Інспекції технічний паспорт об'єкта, виготовлений після 29.04.2013 (після дати набрання чинності Порядком прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них, громадських будинків та будівель і споруд сільськогосподарського призначення І та ІІ категорій складності, які збудовані без дозволу на виконання будівельних робіт, і проведення технічного обстеження їх будівельних конструкцій та інженерних мереж, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 19.03.2013 № 95).

05.06.2015 фізичною особою-підприємцем ОСОБА_11 виготовлено технічний паспорт на громадський (виробничий) будинок АДРЕСА_8 та 15.06.2015 Всеукраїнською громадською організацією «Асоціація експертів будівельної галузі» складено звіт про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж об'єкта, згідно з яким за результатами проведення технічного обстеження об'єкта надбудова нежитлового мансардного поверху площею 43 кв.м. над нежитловими приміщеннями надбудованими над бойлерною за адресою: проспект АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м. Києва встановлено його відповідність вимогам надійності і безпечної експлуатації і можливість його безпечної експлуатації.

18.05.2016 ОСОБА_2 звернувся до Державної архітектурно-будівельної інспекції України відповідно до пункту 9 розділу V Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» із заявою про прийняття в експлуатацію об'єкту: надбудований мансардний поверх над нежитловими приміщеннями, надбудовані над бойлерною, за адресою: проспект АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м. Києва, побудованого без дозволу на виконання будівельних робіт.

За результатами розгляду заяви позивача, листом від 31.05.2016 за № 10126-30/3105/10 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві повернуто позивачу додані документи з тих підстав, що документи відносно прийняття об'єкта в експлуатацію подані після 31.12.2015.

В подальшому, позивач неодноразово звертався до відповідних суб'єктів владних повноважень з метою прийняття в експлуатацію об'єкту: надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованих над бойлерною.

В матеріалах справи містяться відповіді на звернення позивача, якими роз'яснено порядок прийняття в експлуатацію об'єкту з урахуванням вимог законодавства, чинного на відповідний період. При цьому, з аналізу відповідей, наявних в матеріалах справи, суд приходить до висновку, що неможливість прийняття в експлуатацію об'єкту зумовлена змінами в законодавстві.

Разом з тим, враховуючи, що позивач оскаржує дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо відмови в реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації, надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями над бойлерною на проспекті АДРЕСА_2 у Дніпровському районі м. Києва та повернення поданих документів щодо прийняття об'єкта в експлуатацію (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги 50113-07-05 від 03.04.2018, суд надає оцінку саме зазначеному рішенню відповідача.

Як встановлено під час розгляду справи позивачу повернуто декларацію з підстав відсутності внесеної до реєстру інформації, вказаної у повідомленні/декларації про початок виконання будівельних робіт на об'єкт будівництва за адресою: проспект АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м. Києва.

При цьому, судом встановлено, що надбудова другого поверху бойлерної була належним чином прийнята в експлуатацію згідно з актом приймання в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта від 18.02.1998 та з 1998 року позивачем розпочато вчинення дій з метою реконструкції нежитлових приміщень надбудованих над бойлерною, реконструкцію яких за станом на серпень 2009 закінчено.

Відповідно до частини 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", який набрав чинності з 12.03.2011, замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю), - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Отже, обов'язок повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю виник у замовника з 12.03.2011.

Разом з тим, судом встановлено, що реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною за адресою: проспект АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м. Києва за станом на серпень 2009 року закінчено.

З урахуванням наведеного суд приймає до уваги позицію позивача щодо неможливості подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, враховуючи, що реконструкцію об'єкту вже завершено.

З огляду на встановлене та враховуючи, що при зверненні позивача до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) позивачем надано декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з незначним наслідком (СС1) та копії матеріалів, на підставі яких здійснено реконструкцію об'єкта будівництва до набрання чинності Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461, суд зазначає, що неодноразове внесення змін до законодавства, яке регулює містобудівну діяльність, не може бути наслідком позбавлення права особи на прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкту позивача.

При цьому, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) при розгляді декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 04.04.2018 за № 073/09/01-М-0404/1 зобов'язаний був врахувати зазначені обставини та надати оцінку документам, наданим позивачем до декларації. Проте, відповідачем такі дії вчинено не було.

При цьому, суд зазначає, що держава, запроваджуючи певний механізм правового регулювання відносин, зобов'язана забезпечити його реалізацію. В протилежному випадку всі негативні наслідки відсутності належного правового регулювання покладаються саме на державу.

Відсутність законодавчо визначеного порядку прийняти в експлуатацію об"єктів на підставі матеріалів, складених до 2011 року, не може бути наслідком позбавлення особи права на прийняття в експлуатацію об"єкта будівництва за умови вчинення позивачем всіх можливих дій по підготовці містобудівної документації.

Суд звертає увагу, що відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

При цьому, суд бере до уваги правову позицію Європейського суду з прав людини щодо відповідальності держави щодо виконання власних повноважень.

Зокрема, згідно з пунктами 70, 71 рішення Європейського суду з прав людини у справі RYSOVSKYY v. UKRAINE (Рисовський проти України) заява № 29979/04, у якому проаналізовано поняття "належне урядування".

Аналізуючи відповідність цього мотивування Конвенції, Суд підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах "Беєлер проти Італії" [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, "Онер'їлдіз проти Туреччини" [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах "Онер'їлдіз проти Туреччини" (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та "Беєлер проти Італії" (Beyeler v. Italy), п. 119).

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), n. 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, п. 58, ECHR 2002-VIII). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків (див. зазначене вище рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), п. 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 58, а також рішення у справі "Ґаші проти Хорватії" (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі "Трґо проти Хорватії" (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року). У контексті скасування помилково наданого права на майно принцип "належного урядування" може не лише покладати на державні органи обов'язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку (див., наприклад, рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), п. 69), а й потребувати виплати відповідної компенсації чи іншого виду належного відшкодування колишньому добросовісному власникові (див. зазначені вище рішення у справах "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 53, та "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), п. 38).

З урахуванням наведеного та з огляду на те, що єдиною підставою для повернення декларації позивача визначено відсутність дозвільних документів на початок будівельних робіт та враховуючи надання позивачем копій документів на підставі яких проведено реконструкцію об'єкта будівництва, яким не надано оцінку відповідачем, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для зобов'язання Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повторно розглянути декларацію №073/09/01-М-0404/1 від 04.04.2018 про готовність об'єкта до експлуатації об"єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об"єктів з незначними наслідками (ССІ): реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною по проспекту АДРЕСА_2 у Дніпровському районі м. Києва та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги 50113-07-05 від 03.04.2018).

При цьому суд зазначає про відсутність підстав для зобов'язання відповідача зареєструвати декларацію про готовність об'єкта до експлуатації № 073/09/01-М-0404/1 від 04.04.2018, враховуючи необхідність відповідачу розглянути декларацію позивача з урахування висновків суду.

За таких обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині, тому позов визнається таким, що підлягає задоволенню частково.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 139, 241-243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов ОСОБА_4 (місце проживання: 02152, АДРЕСА_1) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32, ідентифікаційний код 40224921), Державної архітектурно-будівельної інспекції України (місцезнаходження: 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ідентифікаційний код 37471912) про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії задовольнити частково.

2. Визнати протиправними дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо повернення декларації №073/09/01-М-0404/1 від 04.04.2018 про готовність об'єкта до експлуатації об"єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об"єктів з незначними наслідками (ССІ): реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною по проспекту АДРЕСА_2 у Дніпровському районі м. Києва та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги 50113-07-05 від 03.04.2018).

3. Зобов'язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повторно розглянути декларацію №073/09/01-М-0404/1 від 04.04.2018 про готовність об'єкта до експлуатації об"єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об"єктів з незначними наслідками (ССІ): реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною по проспекту АДРЕСА_2 у Дніпровському районі м. Києва та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги 50113-07-05 від 03.04.2018).

4. В іншій частині позову - відмовити.

5. Стягнути на користь ОСОБА_4 (02152, АДРЕСА_1) судові витрати у розмірі 1 102 (одна тисяча сто дві) грн. 40 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32, ідентифікаційний код 40224921).

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя М.А. Бояринцева

Повний текст рішення складений 08.08.2018