Справа № 826/6257/17
Суддя: Мельничук В.П.
Дата ухвалення: 2018-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/6257/17 Головуючий у І інстанції - Качур І.А.
Суддя-доповідач - Мельничук В.П.
У Х В А Л А

09 серпня 2018 року м.Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Мельничука В.П.

суддів: Ісаєнко Ю.А., Лічевецького І.О.,

при секретарі: Волощук Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву Прокуратури Черкаської області про роз'яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 12 липня 2018 року у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 квітня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Генеральної прокуратури України, Прокуратури Черкаської області про визнання протиправними та скасування висновків, наказів, поновлення на роботі та виплату середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_2 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Генеральної прокуратури України, Прокуратури Черкаської області, у якому просив:

визнати протиправним та скасувати висновок службового розслідування (перевірки), проведеного в порядку таємної перевірки доброчесності фактів щодо можливої не доброчесності першого заступника керівника Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_2 від 27 березня 2017 року, що був затверджений прокурором Черкаської області С.Овчаренком 31 березня 2017 року;

визнати протиправним та скасувати наказ Генерального прокурора України Луценка Ю.В. від 13 квітня 2017 року № 16 дк "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині звільнення позивача з посади першого заступника керівника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області та органів прокуратури;

поновити його на посаді першого заступника керівника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області та в органах прокуратури;

стягнути з Прокуратури Черкаської області на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу;

допустити негайне виконання постанови суду в частині поновлення на роботі та стягненні на його користь середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць в розмірі 26 811,54 грн. із утриманням з цієї суми обов'язкових податків та зборів до Державного бюджету України.

Свої вимоги обґрунтував тим, що його двічі було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та звільнення з посади та органів прокуратури за один і той самий проступок - не зазначення у декларації за 2015 рік інформації про доходи, отримані від відчуження 28 січня 2015 року транспортного засобу - автомобіля LEXUS GX 470. При цьому, в позові зазначав, що дисциплінарні стягнення щодо прокурорсько-слідчих працівників застосовуються за невиконання чи не належне виконання службових обов'язків або за проступок, який порочить його як працівника прокуратури. Крім того, наказ про звільнення виданий Генеральним прокурором України, хоча згідно пункту 2 частини другої статті 51 Закону України "Про прокуратуру" такий наказ має видавати керівник регіональної прокуратури - прокурор Черкаської області.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 квітня 2018 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції, як таке, що ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове рішення, який задовольнити позов в повному обсязі.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 12 липня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 квітня 2018 року скасовано, ухвалено нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_2 до Генеральної прокуратури України, Прокуратури Черкаської області про визнання протиправними та скасування висновків, наказів, поновлення на роботі та виплату середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано наказ Генерального прокурора України Луценка Ю.В. від 13 квітня 2017 року № 16 дк "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині звільнення ОСОБА_2 з посади першого заступника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області та органів прокуратури.

Поновлено ОСОБА_2 на посаді першого заступника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області та в органах прокуратури з 14 квітня 2017 року.

Стягнуто з Прокуратури Черкаської області на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 14 квітня 2017 року по 12 липня 2018 року в сумі 393 235,92 грн. із утриманням з цієї суми обов'язкових податків та зборів до Державного бюджету України. У решті позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 19 липня 2018 року виправлено описку у постанові вступна та резолютивна частини (скорочене судове рішення) Київського апеляційного адміністративного суду від 12 липня 2018 року та постанові Київського апеляційного адміністративного суду від 12 липня 2018 року, а саме замість "Поновити ОСОБА_2 на посаді першого заступника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області та в органах прокуратури з 14 квітня 2017 року" зазначено "Поновити ОСОБА_2 на посаді першого заступника керівника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області та в органах прокуратури з 14 квітня 2017 року".

23 липня 2018 року до Київського апеляційного адміністративного суду Прокуратурою Черкаської області подано заяву про роз'яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 12 липня 2018 року, в якій заявник просить суд надати роз'яснення в частині поновлення Позивача на публічній службі, а саме апеляційний суд не зазначив, ким з Відповідачів має бути прийнято наказ про поновлення ОСОБА_2 на посаді першого заступника керівника Уманської місцевої прокуратури.

Розглянувши матеріали справи, доводи заяви, колегія суддів вважає, що заява про роз'яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 12 липня 2018 року не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Питання роз'яснення судового рішення регулюються ст.254 КАС України.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Виходячи із системного тлумачення положень вказаної статті, роз'яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акту, який полягає в усуненні неясності судового акту і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі, роз'яснено може бути рішення у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.

Аналіз вищезазначеної норми дає підстави для висновку про те, що роз'яснення судового рішення за своєю правовою суттю є одним із способів усунення його недоліків, яке не передбачає виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли недотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення адміністративного суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Крім того, як зазначено в п.19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20 травня 2013 року «Про судове рішення» в адміністративній справі, в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Таким чином, суд може роз'яснити рішення, яке підлягає виконанню та подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Водночас, як вбачається з матеріалів справи судом апеляційної інстанції в постанові Київського апеляційного адміністративного суду від 12 липня 2018 року, яку заявник просить роз'яснити, чітко та зрозуміло викладено зміст такої постанови з додержанням норм, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, а також її резолютивна частина, яка відповідає вимогам ст.246 КАС України, зокрема, зобов'язано поновити ОСОБА_2 на посаді першого заступника керівника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області та в органах прокуратури з 14 квітня 2017 року.

Крім того, колегія суддів зазначає, що зі змісту заяви Прокуратури Черкаської області, вбачається, що остання фактично звернулась до суду апеляційної інстанції для отримання роз'яснення порядку виконання цього судового рішення, а не роз'яснення постанови по справі відповідно до приписів Кодексу адміністративного судочинства України.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що у задоволенні заяви про роз'яснення судового рішення необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 243, 248, 254, 321, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні заяви Прокуратури Черкаської області про роз'яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 12 липня 2018 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: В.П. Мельничук

Судді: Ю.А. Ісаєнко

І.О. Лічевецький

Повний текст складено 09.08.2018 року.