Справа № 522/6012/18
Суддя: Бойчук А. Ю.
Дата ухвалення: 2018-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/6012/18
Провадження № 2-а/522/1051/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2018 року Приморський районний суд м. Одеси

у складі: головуючого судді Бойчука А.Ю.

за участю секретаря Іскрич В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, по якому просив:

-скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області № 105 по справі про адміністративне правопорушення від 06.03.2018 року. Закрити справу про адміністративне правопорушення.

Обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 19.03.2018 року ним за адресою проживання від відповідача було отримано постанову про адміністративне правопорушення № 105 від 06.03.2018 року, якою його було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення. 21.02.2018 року відповідачем було проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання ним будівельних робіт з реконструкції квартир № 2, № 4 за адресою: м. Одеса, вул. Мала Арнаутська, 57 до проведення якої він фактично не допустив працівників відповідача. Також, згідно з вказаною постановою вбачається, що його нібито було повідомлено про розгляд справи та на розгляд справи він зявився.

Позивач вважає, що постанова № 105 по справі про адміністративне правопорушення від 06.03.2018 року, підлягає скасуванню, а справа про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188 КУпАП закриттю у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Представник позивача в судове засідання не зявився, надав суду заяву, по якій просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду адміністративної справи повідомлявся належним чином, надав письмовий відзив до позовної заяви.

Дослідивши подані документи і матеріали, всебічно і повно зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень..

Статтею 6 КАС Українипередбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого,зокрема,людина,її правата свободивизнаються найвищимицінностями тавизначають змісті спрямованістьдіяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Судом встановлено, що відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, на підставі звернення депутата Одеської міської ради ОСОБА_2 було видане направлення для проведення позапланового заходу за № 123 від 12.02.2018 року для проведення позапланової перевірки на виконання будівельних робіт з реконструкції квартири 2,4 на другому поверсі для організації дворівневої квартири за адресою: м. Одеса, вул. М. Арнаутська , 57, кв. 2,4.

За результатами перевірки головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_3 складено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, відповідно до якого ОСОБА_1 було зобов'язано зупинити виконання будівельних робіт з 21.02.2018 року.

З наданого суду припису вбачається, що ОСОБА_1 відмовився від його підпису та примірник відправлено поштою.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт було складено Акт від 21.02.2018 року, згідно якого встановлено, що гр. ОСОБА_1 не допустив посадових осіб Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на об'єкт. Зазначено, що Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекії в Одеській області направлено лист гр. ОСОБА_1 13.02.2018 року № 1015-01/11 стосовно надання правовстановлюючих та дозвільних документів під час виконання будівельних робіт з реконструкії квартир № 2,4, розташованих на другому поверсі з пристосуванням даху для організації дворівневої квартири за адресою: м. Одеса, вул. М. Арнаутьска, 57 та здійснити доступ посадових осіб Департаменту для проведення позапланового заходу на вищезазначеному об'єкті. Виходячи з вищевикладеного, гр. ОСОБА_1 було проінформовано, щодо проведення зазначеного заходу.Станом на момент перевірки встановлено, що гр. ОСОБА_1 виконував реконструкцію квартир № 2,4, згідно з повідомленням Управління ДАБК Одеської міської ради від 09.10.2017 року № ОД 70, але перевіркою встановлено, що гр. ОСОБА_1 самовільно без дозвільних документів добудував третій поверх до квартир та порушив висотну відмітку будівлі. У свою чергу гр. ОСОБА_1 в строк не надав жодних правовстановлюючих документів та дозвільних документів, та фактично не допустив посадових осіб Департаменту до проведення перевірки, чим порушив положення п. 1.4 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 553.

При цьому з даного Акту, вбачається, що останній складений у присутності гр. ОСОБА_1 та він від підпису відмовився, у зв'язку з чим, примірник було направлено поштою.

Згідно з наданою до суду копією протоколу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 від 21.02.2018 року, складеного головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу ДДАБІ в Одеській області ОСОБА_3 за порушення ч. 2 ст. 188-42 КпАП України та про призначення розгляду справи про адміністративне правопорушення о 14 годині 00 хвилин. Дата розгляду адміністративної справи в протоколі не зазначається, також, вбачається що підпис ОСОБА_1 про його вручення відсутній, і що останній відмовився від його підпису, та який відправлено поштою.

06.03.2018 року за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу ДДАБІ в Одеській області ОСОБА_3 прийнято постанову № 105, згідно якої притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 188-42 КУпАП ОСОБА_1 та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00 грн., примірник постанови надіслано поштою.

Зі змісту постанови № 105 від 06.03.2018 року вбачається, що власник квартири гр. ОСОБА_1 самовільно добудував третій поверх до квартир, згідно з вимогами Департаменту, щодо скасування реєстрації повідомлення № ОД 70 Управлінням ДАБК Одеської міської ради було скасовано право на виконання будівельних робіт, на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, наказом від 22.02.2018 року № 01-13/23ДАБК. Гр. ОСОБА_1 не допустив посадових осіб Державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будвництва за адресою: м. Одеса, вул. Мала Арнаутьска, 57, кв. 2,4, чим порушив п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп. 1 п. 11 Полрядку здійснення Державного архітектурно-будівельного конртолю, затвердженого ПКМУ від 23.05.2011 року № 553. На підставі поданих документів і матеріалів, а саме акту перевірки від 21.02.2018 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 21.02.2018 року та припису від 21.02.2018 року., гр. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні вищезазначеного адміністративного правопорушення.

Також, на підтвердження вчинення інкримінованого позивачу правопорушення, відповідачем були надані суду копії матеріалів фотозйомки, проте суд не приймає до уваги надані матеріали, оскільки отсанні не є належним, достатнім, допусимим та достовірним доказом, оскільки вони не містять дати та часу проведення фотозйомки та з них неможливо встановити місце проведення фотозйомки, зважаючи, що зі знімків не вбачається що останні були вчинені на місці проведення перевірки.

Разом з тим, матеріали справи не містять доказів повідомлення ОСОБА_1 про проведення позапланової перевірки щодо нього, як того вимагають норми Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. N 553, копія повідомлення опис поштової кореспонденції не представлені, відповідні докази суду не надані.

Акт, Припис та Протокол містять відомості про ніби-то присутність позивача під час проведення перевірки на об'єкті реконструкції, однак оскільки дані документи перевірки не містять його особистого підпису, то суд критично ставиться до даних доводів відповідача. Відсутність в матеріалах справи будь-яких доказів (акту, пояснень свідків), які б підтверджували факт відмови позивача від підписання складених в момент перевірки документів свідчить про недоведеність відповідачем по справі присутності позивача в момент перевірки.

Крім того, як вже зазначалось судом, протокол про адміністративне правопорушення не містить дати розгляду адміністративної справи, що виключає можливість бути присутнім позивачу при розгляді справи та прийнятті оскаржуваної постанови.

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно з пунктом 1 Порядку № 553 Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Відповідно до п. 5 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п. п. 7, 9 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 12 Порядку № 533 Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані:

у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами;

ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;

за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю;

надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Пунктами 16-20 Порядку № 533 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна зробити висновок, що державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватись - в присутності суб'єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Відповідно до п. 21 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З матеріалів справи вбачається, що фактично перевірка, як зазначено в акті від 21.02.2018 року, дотримання вимог законодавства стосовно позивача не проводилася, а складені за результатами перевірки акт, припис та протокол про адміністративне правопорушення направлені позивачу поштою.

При цьому, відповідно до вимог ст.254КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами ст.256КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Частиною 1 ст. 2446 КУпАП передбачено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96 1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188 42).

Згідно абз.2 ч. 2 ст. 2446 КУпАП, від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, або щодо об'єктів будівництва I, II, III та IV категорій складності, розташованих у межах відповідних населених пунктів (статті 96, 96 1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188 42) мають право керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч, структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій.

ОСОБА_1 було притягнено до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 188-42 КпАП України недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 285 КУпАП, постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

У оскаржуваній Постанові зазначено, що копія постанови надіслана Укрпоштою, тобто, ОСОБА_1 не був присутній під час розгляду справи про адміністративгне правопорушення та притягнення його до відповідальності за ст. 188-42 КУпАП.

Відповідно до ст. 268 КпАП України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розглядусправи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Підпункт 3 пункту 20 Порядку № 244 передбачає, що посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує, зокрема, чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Відповідно до п.21 Порядку № 244 посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, за змістом вище наведених правових норм вбачається, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис та протокол, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, щодо змісту протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від підписання протоколу, приймати участь у розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У той же час посадова особа інспекції зобов'язана у разі встановлення під час перевірки порушень містобудівного законодавства скласти акт перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який надати для підпису суб'єкту містобудування, стосовно якого проведено перевірку, а в разі відмови від його підписання - направити протокол рекомендованим листом з повідомленням, повідомити суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, про час і місце розгляду справи, а при розгляді справи - з'ясувати чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Між тим зазначених вимог відповідачем не виконано.

Як вбачається з всіх наданих до суду документів, які були підставою для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, жоден з них не підписаний позивачем, також відсутні докази його відмови від їх отримання.

Як зазначалося вище позивач не зявився на розгляд справи у звязку з тим, що не був належним чином та своєчасно повідомлений про розгляд справи.

З викладеного слідує, що прийняття оскаржуваної постанови було здійснено із порушенням вимог Порядку, оскільки позивача було позбавлено права надати зауваження на протокол, пояснення по суті вказаних у ньому порушень.

Отже, відповідачем не дотримано процедури Порядку, зокрема в частині виконання обов'язків щодо ознайомлення позивача з протоколом, роз'яснення прав та обов'язків, надання можливості надати зауваження на цей протокол, не надано доказів завчасного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи. Тобто, відповідач при притягнення позивача до відповідальності за правопорушення діяв не у спосіб, передбачений Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч.2ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 217 КУпАП, посадові особи, уповноважені розглядати справи про адміністративні правопорушення, можуть накладати адміністративні стягнення, передбачені цим Кодексом, у межах наданих їм повноважень і лише під час виконання службових обов'язків.

Згідно ч. 2 ст. 33 КпАП України при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.

Відповідно дост. 55 Конституції Україниправа і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Протестаттею 68 Конституції Українизакріплено, що Кожен зобов'язаний неухильно додержуватисяКонституції Українита законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Проаналізувавши обставини справи та суть правопорушення, суд дійшов висновку, що відповідно до розглядуваних правовідносин застосовується двомісячний строк з дня вчинення правопорушення.

Відповідно до вимогст. 77 КАС Україникожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленихстаттею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб'єкта владних повноважень обов'язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. Відповідач, який є суб'єктом владних повноважень, свою позицію суду не доказав та не обґрунтував її.

Суд вважає, що відповідач не довів правомірність прийнятої постанови № 105 від 06.03.2018 року по справі про адміністративне правопорушення, а тому позов обґрунтований і підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.ст. 242 КАС Українисудове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Згідно з п.7ст. 247 КУпАПпровадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбаченихстаттею 38 цього Кодексу.

Відповідно дост. 293 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень: 1) залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення; 2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд; 3) скасовує постанову і закриває справу; 4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про протиправність прийняття постанови по справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності позивача та застосування адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00 грн. Відтак, остання має бути скасована із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ч.2ст.6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Судом враховується, що Першим і найголовнішим правилом статті 1 Першого додаткового до Конвенції протоколу є те, що будь-яке втручання державних органів у право на мирне володіння майном має бути законним і повинно переслідувати легітимну мету «в інтересах суспільства». Будь-яке втручання також повинно бути пропорційним по відношенню до переслідуваної мети. Іншими словами, має бути забезпечено «справедливий баланс» між загальними інтересами суспільства та обов'язком захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідного балансу не буде досягнуто, якщо на відповідну особу або осіб буде покладено особистий та надмірний тягар (див., серед багатьох інших джерел, рішення у справі «ОСОБА_8 Греції та інші проти Греції» (Former King of Greece and Others v. Greece) [ВП], заява № 25701/94, пп. 79 та 82, ЄСПЛ 2000-XII).

Тлумачення та застосування національного законодавства є прерогативою національних органів. Суд, однак, зобов'язаний переконатися в тому, що спосіб, в який тлумачиться і застосовується національне законодавство, призводить до наслідків, сумісних з принципами Конвенції з точки зору тлумачення їх у світлі практики Суду (див. рішення у справі «Скордіно проти Італії» (Scordino v. Italy) (№ 1) [ВП], № 36813/97, пункти 190 та 191, ECHR 2006-V тап.52 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Щокін проти України» (заяви №№ 23759/03 та 37943/06), від 14 жовтня 2010року, яке набуло статусу остаточного 14 січня 2011року).

Таким чином, з врахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про задоволення позову ОСОБА_1 у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 16, 19,55, 63 Конституції України, ст.ст. 2-14, 19-20, 22, 38, 72-77, 118, 227-228, ст.229, 241-246, 250, 286, 294 КАС України, ст.33,38, ст.188-42,244-6, 268,285 КУпАПсуд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області № 105 по справі про адміністративне правопорушення від 06.03.2018 року.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1, 65009, АДРЕСА_1) за правопорушення, передбачене ст. 188-42 КУпАП,згідно з постановою Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення ради №150 від 06.03.2018 року.

Рішення суду може бути оскаржено до Одеського апеляційного адміністративного суду через Приморський районний суд м. Одеси протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: А.Ю. Бойчук