Справа № 522/12942/17
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2018-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2018 р.м. ОдесаСправа № 522/12942/17

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Абухін Р.Д.
Одеський апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді - Єщенка О.В.

суддів - Димерлія О.О.

- Шеметенко Л.П.

За участю: секретаря - Недашковської Я.О.

позивача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 4 червня 2018 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив скасувати постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 10.05.2017 року №64 про накладення адміністративного штрафу у розмірі 8 500 грн. та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позову зазначено, що висновки контролюючого органу про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства, в тому числі щодо неналежного здійснення авторського нагляду, не відповідають дійсності. Разом з цим, позивач зазначає, що матеріали перевірки та справа про адміністративне правопорушення в супереч чинному законодавству розглянуті без його участі, що виключає об'єктивність та всебічність вирішення спірного питання. Зазначені обставини свідчать про безпідставність рішення відповідача і його невідповідність вимогам Закону, необґрунтованість адміністративного стягнення, що є безумовною підставою для скасування оскаржуваної постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 4 червня 2018 року адміністративний позов задоволено. Суд скасував Постанову №64 від 10.05.2017 року Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Миколаївській області по справі про адміністративне правопорушення, складену відносно ОСОБА_2.

В апеляційній скарзі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з'ясування обставин справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати судове рішення та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об'єкті будівництва «Реконструкція фізично зношених та морально застарілих засобів контролю ПОНАБ-3 на перегонах Зелений Гай-Ясна Зоря (парний) та Трихати - ясна Зоря (непарний), 57113, Миколаївська область, Миколаївський район, с/рада Шостаківська перегону Зелений Гай-Ясна Зоря та с/рада Трихатська перегону Трихати-Ясна Зоря, Ясна Зоря станція вул. Залізнична, 1».

Під час перевірки встановлено, що будівельні роботи на об'єкті виконувались на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт від 09.12.2016 року №МК76, згідно якої проектна документації розроблена Одеським відділенням філії «Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту»; експертиза проекту будівництва (кошторисної частини) проведена ТОВ «Експертиза МВК», відповідальний експерт ОСОБА_5, сертифікат Серії АЕ №003429; відповідальною особою за здійснення авторського нагляду на об'єкті призначено ОСОБА_2 відповідно до наказу від 04.11.2016 року.

Разом з цим, перевіркою, зокрема, встановлено, що проектною документацією передбачено влаштування стрічкового фундаменту із залізобетонних блоків, монолітні ділянки повинні складатись бетоном класу С8/10, а кутові монолітні ділянки - бетоном класу С12/15.

Під час виїзду на місце контролюючим органом виявлено, що замість монолітних ділянок з бетону застосована цегла (цегляна кладка) та камень-ракушняк, тобто роботи з влаштування фундаментів виконані з відхиленням від затверджених проектних рішень, що є порушенням ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Оскільки станом на 25.04.2017 року відповідальною особою за здійснення авторського нагляду на об'єкті є ОСОБА_2, який не повідомив інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю про відхилення від затверджених проектних рішень, контролюючий орган під час перевірки встановив порушення в діях позивача п. 6 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року №903.

Вказане порушення головним інспектором будівельного нагляду оформлено протоколом від 26.04.2017 року про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 6 ст. 96-1 КУпАП з призначенням справи про адміністративне правопорушення у приміщенні Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Миколаївській області на 10.05.2017 року о 09:00 годині.

Розглянувши матеріали перевірки, головний інспектор будівельного нагляду прийняв постанову від 10.05.2017 року №64, якою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у розмірі 8 500 грн.

Не погоджуючись із накладенням адміністративного стягнення, посилаючись на його необґрунтованість і безпідставність, порушення контролюючим органом порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення, а також не врахування всіх обставин, що мають значення для справи, позивач звернувся до суду із цим позовом, в якому ставиться питання про скасування рішення суб'єкта владних повноважень та закриття справи про адміністративне правопорушення.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив з того, що матеріали справи не містять відомостей про належне повідомлення позивача про розгляд справи про адміністративне правопорушення, позивач не був присутнім під час перевірки і складення протоколу про виявлене відносно нього порушення, а отже накладення адміністративного стягнення відбулось без урахування всіх належних обставин справи, у тому числі доводів і пояснень особи, яка притягається до відповідальності, що свідчить про необґрунтованість цього стягнення і невідповідність такому критерію оскаржуваної постанови відповідача.

За таких обставин, суд першої інстанції про дійшов висновку про наявність підстав для скасування рішення суб'єкта владних повноважень.

Колегія суддів висновки суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову вважає правильними, проте вони не у повній мірі відповідають нормам процесуального права, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із ч.ч. 2, 3 Закону України від 17.02.2011 року №3038-VI (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Зазначені положення Закону кореспондуються із приписами, передбаченими Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, від 23.05.2011 року №553.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою органу у двох примірниках складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Таким чином, лише наявність в діях суб'єкта містобудування порушень у сфері містобудівної діяльності ініціює посадову особу органу скласти відповідний акт, протокол, припис та застосувати до суб'єкта заходи адміністративного стягнення.

Разом з цим, відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно із ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також іншими документами.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Водночас, згідно із ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, у тому числі, дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Згідно із ч. 1 ст. 257 КУпАП протокол надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, розгляд справи про адміністративне правопорушення має ґрунтуватись на засадах об'єктивності і всебічності вирішення питання про наявність в діях особи складу виявленого адміністративного правопорушення.

Лише дотримання органом, уповноваженим розглядати справи такої категорії, правил всебічності і повноти дослідження обставин справи, у тому числі обов'язкового заслуховування пояснень особи, якою вчинено правопорушення, встановлення обставин, що свідчать про наявність в її діях складу адміністративного правопорушення чи обставин, що виключають такі факти, свідчитиме про обґрунтованість доказів, зібраних під час відповідного контролю.

Зазначений висновок у повній мірі відповідає приписам ст. 268 КУпАП, згідно якої особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, а справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Водночас, згідно приписів вказаної норми, справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне сповіщення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Разом з цим, згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як показав аналіз наведених норм, вказані обставин встановлюються компетентним органом на підставі належних доказів, зокрема, протоколу про адміністративне правопорушення.

Водночас, згідно матеріалів справи та як не заперечується відповідачем, позивач не був присутнім під час перевірки, протокол складався за його відсутності, у тому числі позивач не був присутнім під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, на момент її розгляду у органа не було відомостей про належне повідомлення позивача, а також будь-яких заяв чи клопотань про вирішення справи без його участі.

Зазначені обставини свідчать про те, що притягнення позивача до адміністративної відповідальності відбулось на підставі неповних матеріалів про факт вчинення адміністративного правопорушення, у зв'язку із чим - про необґрунтованість адміністративного стягнення.

Колегія суддів у повній мірі погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що необґрунтованість адміністративного стягнення є безумовною підставою для скасування рішення суб'єкта владних повноважень.

Водночас, колегія суддів враховує те, що за приписами п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності суд у разі скасування рішення суб'єкта владних повноважень має закрити справу про адміністративне правопорушення.

Також, слід зазначити, що відповідно до ч.ч. 2, 4 ст. 317 КАС України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Проаналізувавши наведені норми, колегія суддів вважає, що відсутність у рішенні суду першої інстанції висновку про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення не є порушенням правил адміністративного процесуального законодавства, яке призвело до неправильного вирішення справи та свідчить про наявність обставин для скасування судового рішення.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що відповідно до ч. 4 ст. 317 КАС України рішення суду підлягає зміні шляхом доповнення її резолютивної частини.

Керуючись ст.ст. 272, 286, 308, 310, п. 2 ч. 1 ст. 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області - задовольнити частково.

Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 4 червня 2018 року - змінити, доповнивши її резолютивну частину абзацом наступного змісту: «Справу про адміністративне правопорушення - закрити.».

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено та підписано 09.08.2018 року.

Головуючий-суддя: О.В. Єщенко

Судді: О.О. Димерлій

Л.П. Шеметенко