Справа № 813/2061/18
Суддя: Костецький Назар Володимирович
Дата ухвалення: 2018-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

справа № 813/2061/18

03 серпня 2018 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючий-суддя Костецький Н.В.,

секретар судового засідання Витвицька В.П.,

за участю:

представник позивача Мудрак І.К.,

представник відповідача Чабан О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "ГАЛ-КАТ" до Державної фіскальної служби України, Залізничної об'єднаної податкової інспекції Головного управління ДФС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, -

встановив:

товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "ГАЛ-КАТ" (далі - позивач, ТОВ «ТД «ГАЛ-КАТ») звернулося до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Державної фіскальної служби України (далі - відповідач - 1, ДФС України), Залізничної об'єднаної податкової інспекції Головного управління ДФС у Львівській області (далі - відповідач - 2, Залізнична ОДПІ ГУ ДФС у Львівській області), у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань розгляду скарг Державної фіскальної служби України від 05.05.2018 № 2924/39961271/2 про залишення скарги без розгляду;

- зобов'язати Залізничну об'єднану податкову інспекцію Головного управління ДФС у Львівській області здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної від 13.11.2017 № 117 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що на підставі договору купівлі-продажу з контрагентом позивачем складено податкову накладну та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Відповідно до отриманої квитанції, податкову накладну прийнято, однак реєстрацію зупинено. За результатами опрацювання виявлено невідповідність обсягів постачання обсягам придбання по товарах. ТОВ «ТД «ГАЛ-КАТ» направило на адресу ДФС України повідомлення щодо подачі документів на підтвердження реальності здійснення операцій. Рішенням комісії ДФС України відмовлено в реєстрації податкової накладної, підставою відмови стало надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства, а саме: платіжне доручення не скріплене підписом та печаткою банку. Позивачем подано скаргу до контролюючого органу на рішення про відмову в реєстрації податкової накладної. Рішенням комісії з питань розгляду скарг ДФС України таку скаргу залишено без задоволення, а рішення комісії ДФС України без змін. Позивач зазначає, що рішення комісії ДФС України про відмову в реєстрації податкової накладної є безпідставним, оскільки платіжні доручення отримані від контрагента не передбачають підпису та печатки банку, окрім того для підтвердження зарахування коштів на рахунок надано контролюючому органу банківську виписку.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, посилаючись на обставини, викладені в позові, просила суд позов задовольнити та замінити відповідача Залізничну об'єднану податкову інспекцію Головного управління ДФС у Львівській області на належного - Головне управління ДФС у Львівській області.

Відповідно до ч. 3 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи.

Згідно ч. 7 ст. 48 КАС України, зокрема, заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Однак, відповідно до ч. 1 ст. 47 КАС України, крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п'ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд зазначає, що предмет позову - це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Оскільки в даних правовідносинах не заявлено позовних вимог до Головного управління ДФС у Львівській області, суд відмовив в задоволенні клопотання представника позивача про заміну відповідача, оскільки підготовче засідання закрито 09.07.2018.

Представник відповідача проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Зазначив, що рішення комісії з питань розгляду скарг Державної фіскальної служби України про залишення скарги без розгляду не є юридично значимим для позивача, оскільки не має безпосереднього впливу на суб'єктивні права та обов'язки позивача шляхом позбавлення можливості реалізувати належне йому право або шляхом покладення на нього будь-якого обов'язку, а відтак, оскаржене рішення не порушує права та інтереси позивача.

В судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечив. Просив у задоволенні позовних вимог відмовити.

Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та пояснення сторін, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

19.10.2016 між позивачем та товариством з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Енерго-база» укладено договір купівлі-продажу № 109, предметом договору є товар, а саме: кабельно - провідникова продукція та/або емальпровід.

13.11.2017 на підставі договір купівлі-продажу № 109 ТОВ «ТД «ГАЛ-КАТ» складено податкову накладну № 117 та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до квитанції від 30.11.2017 № , податкова накладна від 13.11.2017 № 117 прийнята, реєстрація зупинена.

Після отримання квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, позивач направив до контролюючого органу повідомлення щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по ПН/РК, реєстрація якої/го зупинено від 16.04.2018 № 277.

Відповідно до рішення від 18.04.2018 № 653704/39961271 в реєстрації податкової накладної № 117 від 13.11.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних відмовлено, у зв'язку із наданням платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства: платіжне доручення не скріплене підписом та печаткою банку.

Рішенням від 18.04.2018 № 653704/39961271 про відмову в реєстрації податкової накладної № 117 від 13.11.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних позивач оскаржував в адміністративному порядку, однак за наслідком розгляду скарги комісія з питань розгляду скарг ДФС України прийняла рішення від 05.05.2018 № 2924/39961271/2 про залишення скарги без задоволення та рішення комісії контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін.

Вважаючи рішення комісії з питань розгляду скарг ДФС України від 05.05.2018 № 2924/39961271/2 про залишення скарги без задоволення протиправним, позивач звернувся із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Відповідно до п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України ( в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Згідно з п. 201.16 ст.201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.

Відповідно до пп. 201.16.1 п.201. 16 ст.201 ПК України, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування;

в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вичерпний перелік таких документів у розрізі критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно з пп. 201.16.2. п. 201.16 ст.201 ПК України, письмові пояснення та/або копії документів, зазначені у підпункті "в" підпункту 201.16.1 цього пункту, платник податку має право подати до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податку протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов'язання, відображеного у такій податковій накладній/розрахунку коригування. Такі документи передаються контролюючим органом за основним місцем обліку платника податку не пізніше наступного робочого дня з дня їх отримання до комісії центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Відповідно до пп. 201.16.3. п. 201.16 ст.201 ПК України, письмові пояснення та/або копії документів, подані платником податків до контролюючого органу відповідно до підпункту 201.16.2 цього пункту, розглядаються комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Зазначена комісія приймає рішення про:

реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних;

відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підстави для прийняття комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Порядок роботи комісії визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних приймається та надсилається платнику податку протягом п'яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та документів, поданих відповідно до підпункту 201.16.2 цього пункту.

Форма таких рішень встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з п. 18 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 21.02.2018 № 117 (далі - Порядок затверджений постановою КМУ від 21.02.2018 № 117), письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Відповідно до п. 19 Порядку затверджений постановою КМУ від 21.02.2018 № 117, комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Згідно з п. 20 Порядку затверджений постановою КМУ від 21.02.2018 № 117, зазначені комісії приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі або про відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстр.

Отже, податковим законодавством покладено на комісію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, обов'язок щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Тобто, контролюючому (фіскальному) органу надано права вільно обирати одне з двох рішень, яке на його думку є законодавчо обґрунтованим та правильним. А отже, "свобода розсуду" контролюючого (фіскального органу) виражається у прийнятті рішення, а не згода з таким може бути підставою для його оскарження.

Згідно з матеріалів справи, рішенням комісії ДФС від 18.04.2018 № 653704/39961271 відмовлено позивачу в реєстрації податкової накладної від 13.11.2017 № 117.

Проте, згідно заявлених позовних вимог, рішення комісії від 18.04.2018 № 653704/39961271 позивачем не оскаржується.

Позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань розгляду скарг Державної фіскальної служби України від 05.05.2018 № 2924/39961271/2 про залишення скарги без розгляду.

Відповідно до п. 55.1 ст. 55 ПК України, податкове повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов'язання платника податків або будь-яке інше рішення контролюючого органу може бути скасоване контролюючим органом вищого рівня під час проведення процедури його адміністративного оскарження та в інших випадках у разі встановлення невідповідності таких рішень актам законодавства.

Згідно з п. 56.2 ст. 56 ПК України, у разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов'язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення.

Відповідно до п. 56.3 ст. 56 ПК України, скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій формі (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується.

Згідно з п. 1 Порядком розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 21.02.2018 № 117 (далі - Порядок порядком розгляду скарг на рішення комісій затверджений постановою КМУ від 21.02.2018 № 117), розгляд скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - комісії контролюючих органів), про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - скарга) здійснюється комісією ДФС з питань розгляду скарг, яка є постійно діючим колегіальним органом ДФС, за участю уповноваженої особи Мінфіну.

Відповідно до п. 5 Порядку розгляду скарг на рішення комісій затвердженого постановою КМУ від 21.02.2018 № 117, скарга подається платником податку в електронній формі засобами електронного зв'язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з п. 12 Порядку розгляду скарг на рішення комісій затвердженого постановою КМУ від 21.02.2018 № 117, за результатами розгляду скарги комісія ДФС з питань розгляду скарг приймає рішення щодо скарги, яке реєструється службою діловодства ДФС та надсилається платнику податку з урахуванням вимог, визначених пунктом 56.23 статті 56 Кодексу.

Відповідно до п. 13 Порядку розгляду скарг на рішення комісій затвердженого постановою КМУ від 21.02.2018 № 117, за результатами розгляду скарги комісія ДФС з питань розгляду скарг приймає одне з таких рішень:

задовольняє скаргу та скасовує рішення комісії контролюючого органу про відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних;

залишає скаргу без задоволення та рішення комісії контролюючого органу про відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін;

залишає скаргу без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 4 КАС України, позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб'єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Таким чином, до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється, підставою для звернення особи до суду з позовом є її суб'єктивне уявлення, особисте переконання в порушенні прав чи свобод. Однак обов'язковою умовою здійснення такого захисту судом є об'єктивна наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду.

В контексті наведених правових норм суд зазначає, що рішення про результати розгляду скарги не відповідає критерію юридичної значимості, не створює для платника жодних правових наслідків у вигляді виникнення, зміни або припинення його прав та не породжують для нього будь-яких обов'язків, оскільки за своєю суттю лише підтверджує підстави прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Разом з тим, позивачем не наведено, а судом не встановлено, що рішення комісії Державної фіскальної служби України з питань розгляду скарг від 05.05.2018 № 2924/39961271/2 про залишення скарги позивач без розгляду, порушує права та інтереси позивача.

За таких обставин, суд дійшов висновку про те, що рішення комісії Державної фіскальної служби України з питань розгляду скарг від 05.05.2018 № 2924/39961271/2 не є юридично значимим для позивача, оскільки не має безпосереднього впливу на його суб'єктивні права та обов'язки шляхом позбавлення його можливості реалізувати належне йому право, а тому безпосередньо не порушує його права та інтереси, а отже не підлягає скасуванню, а тому позовна вимога щодо скасування рішення комісії з питань розгляду скарг Державної фіскальної служби України від 05.05.2018 № 2924/39961271/2 про залишення скарги без розгляду задоволенню не підлягає.

Крім того, позивач просить зобов'язати Залізничну об'єднану податкову інспекцію Головного управління ДФС у Львівській області здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної від 13.11.2017 № 117 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Суд зазначає, що відповідно до порядку затвердженого постановою КМУ від 21.02.2018 № 117, рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі або про відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі приймає комісія контролюючого органу.

Відтак Залізнична об'єднана податкова інспекція Головного управління ДФС у Львівській області не наділена повноваженнями здійснювати дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної від 13.11.2017 № 117 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За таких умов позовні вимоги щодо зобов'язання Залізничну об'єднану податкову інспекцію Головного управління ДФС у Львівській області здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної від 13.11.2017 № 117 в Єдиному реєстрі податкових накладних задоволенню не підлягають.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України, принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

З врахуванням викладеного, суд дійшов висновку про необґрунтованість та безпідставність позовних вимог і вважає, що у задоволенні позову слід відмовити повністю.

Щодо судового збору, то такий на підставі статті 139 КАС України покладається на позивача.

Керуючись статтями 242 - 246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

1. У задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "ГАЛ-КАТ" до Державної фіскальної служби України, Залізничної об'єднаної податкової інспекції Головного управління ДФС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії - відмовити.

2. Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Львівського апеляційного адміністративного суду.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Повний текст судового рішення складено 09.08.2018.

Суддя Костецький Н.В.