Справа № 811/1601/18
Суддя: Т.М. Кармазина
Дата ухвалення: 2018-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2018 року м. Кропивницький Справа № 811/1601/18

Кіровоградський окружний адміністративний суд

у складі: головуючого - судді Кармазиної Т.М.

за участю секретаря - Сириці І.О.,

за участю представників:

позивача - Іванова О.В.,

відповідача - Балакіної Т.А., Зайця В.Д., Гвоздецького П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Промтехінжинірінг" до Кіровоградської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень, зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати незаконними та скасувати рішення Кіровоградської митниці ДФС від 14.02.2018 про визначення коду товару №КТ-UА-2018 та №КТ-UА-2018;

- зобов'язати відповідача внести зміни до митних декларацій №UА901010/2018/001355 та №UА901010/2018/001357, шляхом оформлення аркуша коригування, змінивши у графі 33 митних декларацій код товару УКТЗЕД на та відповідно у всі графи митної декларації, які потребують коригування в зв'язку із зміною коду товару УКТЗЕД.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що оскаржувані рішення прийнято відповідачем з порушенням норм чинного законодавства України, та за відсутності достатніх підстав для їх прийняття, оскільки, рішення Дніпропетровської митниці ДФС про визначення коду товару від 29.12.2015 року № КТ- 55-2015, на яке відповідач посилався, як на підставу для прийняття оскаржуваних рішень, визнано Дніпропетровським окружним адміністративним судом недійсним. Також, посилався на те, що незаконність оскаржуваних рішень підтверджується висновком експерта ДП "НТЦ "Станкосерт" від 04.05.2018 щодо проведення експертизи з оцінки конструкції верстатів токарних металорізальних з системою ЧПУ (Fanuc Series 0i-TF) мод. КDСК-25 і мод. КDCL-25, торгової марки "ZHEJIANG KAIDA MACHINE TOOL" (Китай).

Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, з викликом учасників справи.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі із зазначених підстав.

Представник відповідача в судовому засіданні та письмовому відзиві на позовну заяву (а.с.63-66), заперечуючи проти задоволення позовних вимог, посилався на те, що в оскаржуваних рішеннях відповідачем наведено перелік підстав їх прийняття, зокрема, такими є рішення Дніпропетровської митниці ДФС про визначення коду товару від 29.12.2015 №КТ- 55-2015 на подібні товари "верстати токарно-револьверні багатоцільові з ЧПК", за яким товари заявлені кодом УКТ ЗЕД класифіковані за кодом УКТ ЗЕД , а також та обставина, що жодного рішення про визначення коду товару (КТ; ПРК) та рішень ЄС ВТІ, за яким було б визначено код верстату 8458 11 80 00, не виявлено. Крім того, посилався, як на підставу прийняття оскаржуваних рішень, на наявність в мережі Інтернет інформації, що знаходиться у вільному доступі, про те, що токарний верстат КDCL-25 оснащений системою ЧПК FANUC, працює в автоматичному режимі по замкнутому циклу, комплектується автоматичною системою подачі прутка та деталеуловлювачем. Також, посилався на наявну в Кіровоградській митниці ДФС інформацію від цього ж виробника продукції ZНEJIANG КАІDА МАСНІNЕ TOOL СО., LTD, подібний верстат КDСК-25 відноситься до горизонтальних багатоцільових токарних верстатів.

Заслухавши представників сторін, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, з таких підстав.

Судом встановлено, що 12.02.2018 позивачем, з метою митного оформлення товару - двох токарних металорізальних горизонтальних верстатів КDСК-25 та КDCL-25, торгівельної марки ZНEJIANG КАІDА МАСНІNЕ TOOL (Китай), подано до Кіровоградської митниці ДФС митні декларації №UА901010/2018/001164 та №UА901010/2018/001168 (а.с.79-80). Позивачем визначено вказаний товар за кодом УКТ ЗЕД , що відображено у зазначених митних деклараціях.

14.02.2018 при опрацюванні вищезазначених митних декларацій позивача, митним органом прийнято оскаржувані рішення про визначення коду товару №КТ-UА-2018 та №КТ-UА-2018, за яким класифіковано токарні металорізальні горизонтальні верстати КDСК-25 та КDCL-25, торгівельної марки ZНEJIANG КАІDА МАСНІNЕ TOOL (Китай) за кодом товару УКТЗЕД (а.с.8-14).

Відповідно до п.23 ст.4 Митного кодексу України, митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Пункт 24 статті 4 Митного кодексу України, визначає митний контроль як сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

У відповідності до ч.1 ст.7 Митного кодексу України порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності органів доходів і зборів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.

Частиною 1 статті 246 Митного кодексу України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч.1 ст.248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Однією з форм митного контролю відповідно до ч.1 ст.336 Митного кодексу України, є перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.

Статтею 337 Митного кодексу України встановлено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Контроль співставлення - це автоматизоване порівняння даних, які містяться в митних деклараціях або інших документах, поданих для митного контролю або митного оформлення, з даними, які містяться в електронних копіях митних декларацій та інших документах, що надходять з митних та правоохоронних органів суміжних держав; в уніфікованих електронних дозвільних документах, що надходять з інших державних органів, інших електронних документах, пов'язаних з перевіркою достовірності даних, що перевіряються.

Статтею 67 Митного кодексу України визначено структуру та застосування Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності

Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до ст.68 Митного кодексу України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Частиною 1 статті 69 Митного кодексу України визначено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди згідно класифікаційних угрупувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Відповідно до частини 2 статті 69 Митного кодексу України, органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Частина 3 цієї статті Митного кодексу України встановлює, що на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

Згідно частини 4 статті 69 Митного кодексу України, в разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Відповідно до частини 5 статті 69 Митного кодексу України, під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли в процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер (частина 8 статті 69 Митного кодексу України).

Згідно п.4 р.ІІІ Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Мінфіну від 30.05.2012 № 650, контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС.

Законом України від 19 вересня 2013 року №584-VII «Про Митний тариф України» затверджено Митний тариф України. Митний тариф України є невід'ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Ставки ввізного мита можуть встановлюватися або змінюватися виключно шляхом внесення змін до Митного тарифу України в порядку, визначеному законом.

Згідно п.п.2, 3 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України 21.05.2018 №428, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Відповідно до Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

У Розділі XVI УКТ ЗЕД наведені коди, зокрема машин, обладнання та механізмів.

Згідно групи 84 «Реактори ядерні, котли, машини, обладнання і механічні пристрої; їх частини» до коду 8458 11 - з числовим програмним керуванням: до коду 8458 11 20 00 відносяться верстати токарні багатоцільові; а до коду 8458 11 80 00 - інші.

Наказом Державної фіскальної служби України від 09 червня 2015 року №401 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності. Пояснення до УКТ ЗЕД розроблені на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428 "Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України" з метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД.

Відповідно до розділу ХVI Пояснень, VI. Багатофункціональні машини і комбіновані машини (комбайни) (Примітка 3 до цього розділу) загалом багатофункціональні машини класифікуються за основною функцією цієї машини.

До багатофункціональних машин, наприклад, відносяться металорізальні верстати, в яких використовується змінний інструмент, який дозволяє виконувати різні операції обробки (наприклад, фрезерування, розточення, притирання).

В судовому засіданні представник відповідача посилався на те, що при прийнятті оскаржуваних рішень, зокрема рішення №КТ-UА-2018 (щодо токарного верстату KDCK-25), митним органом було враховано наявність рішення Дніпропетровської митниці ДФС про визначення коду товару від 29.12.2015 №КТ- 155-2015 на подібні товари "верстати токарно-револьверні багатоцільові з ЧПК", за яким товари заявлені кодом УКТ ЗЕД класифіковані за кодом УКТ ЗЕД .

Суд вважає такі посилання представника відповідача безпідставними, з наступних підстав.

Судом встановлено та не заперечувалось представниками сторін, що 06 лютого 2017 року постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду по справі 804/550/16, залишеною без змін ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 12 грудня 2017 року, позов приватного підприємства "Виробничо-комерційна фірма "АКМА" до Дніпропетровської митниці Держаної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправним та скасування картки відмови - задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Дніпропетровської митниці ДФС від 29 грудня 2015 року №КТ-155-2015 про визначення коду товару (а.с.24-33).

За правилами ч.3 ст.254 КАС України (в редакції, чинній станом на час набрання законної сили постановою) у разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Таким чином, постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду по справі 804/550/16 від 06.02.2017 набрала законної сили 12.12.2017. Що свідчить про те, що, станом на момент прийняття оскаржуваних рішень, рішення Дніпропетровської митниці Держаної фіскальної служби від 29 грудня 2015 року №КТ-155-2015 було скасовано постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2017 по справі 804/550/16, яка набрала законної сили.

Крім того, постановою Верховного Суду від 05 червня 2018 постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 лютого 2017 року та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 12 грудня 2017 року у справі № 804/550/16 залишено без змін (а.с.96-97).

Частиною 1 статті 129-1 Конституції України передбачено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов'язковим до виконання.

Відповідно до статті 370 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов'язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність у відповідача правових підстав для посилання на рішення Дніпропетровської митниці Держаної фіскальної служби від 29 грудня 2015 року №КТ-155-2015, як на підставу прийняття Кіровоградською митницею ДФС оскаржуваних рішень від 14.02.2018 про визначення коду товару №КТ-UА-2018 та №КТ-UА-2018.

З наданої копії митної декларації країни виробника (Китай) №16389724 та листа виробника товару, які були додатково подані позивачем, вбачається, що означений товар визначено за кодом (а.с.73, 74). Що також встановлено та відображено відповідачем у оскаржуваних рішеннях.

Також, суд вважає безпідставними та необґрунтованими посилання представника відповідача на наявність у митного органу інформації від цього ж виробника продукції ZНEJIANG КАІDА МАСНІNЕ TOOL СО., LTD, що подібний верстат КDСК-25 відноситься до горизонтальних багатоцільових токарних верстатів та який декларувався іншим підприємством (а.с.120-122). Оскільки, така інформація не містить дати її складання та посилань на те, що дана характеристика верстату є ідентичною характеристики токарних металорізальних горизонтальних верстатів КDСК-25 та КDCL-25, торгівельної марки ZНEJIANG КАІDА МАСНІNЕ TOOL, з метою митного оформлення яких позивач звернувся до Кіровоградської митниці ДФС.

Крім того, суд не приймає до уваги посилання представника відповідача на те, що однією з підстав прийняття оскаржуваних рішень є наявність в мережі Інтернет інформації, що знаходиться у вільному доступі, про те, що токарний верстат КDCL-25 оснащений системою ЧПК FANUC, працює в автоматичному режимі по замкнутому циклу, комплектується автоматичною системою подачі прутка та деталеуловлювачем, з огляду на приписи ч.2 ст.19 Конституції України, згідно якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідачем же не надано суду доказів наявності у митного органу, встановлених законом, повноважень щодо використання при прийнятті оскаржуваних рішень інформації, яка розміщена в мережі Інтернет.

Позивачем подано до суду висновок експерта Державного підприємства "Науково-технічний центр "Станкосерт" від 04.05.2018 (а.с.37-40), згідно якого за результатами проведення експертизи з оцінки конструкції верстатів токарних металорізальних з системою ЧПУ (Fanuc Series Оі-ТF) мод. КDСК-25 і мод. КDCL-25, торгової марки ZНEJIANG КАІDА МАСНІNЕ TOOL (Китай), з метою визначення їх типу за загальноприйнятою класифікацією, експерт дійшов наступних висновків:

1) Згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) верстати токарні металорізальні з системою ЧПУ (Fanuc Series Оі-ТF) мод. КDСК-25 і мод. КDCL-25 з позиційним інструментотримачем (револьверною головкою) відповідають коду УКТ ЗЕД і не можуть бути віднесені до коду УКТ ЗЕД .

2) Використання 8 та 12 позиційної револьверної головки зазначених токарних верстатів (серійні №1780225 та №1780234) і змінного інструменту головки для виконання операцій, не властивих токарній групі верстатів, наприклад фрезерування, свердління не за віссю обертання заготовки, притирання і т.ін., що потребують приводного (обертового) різального інструменту, неможливе.

3) При ідентифікації встановлено, що верстати токарні металорізальні з системою ЧПУ (Fanuc Series Оі-ТF) мод. КDСК-25 (зав. №1780225) і мод. КDCL-25 (зав. №1780234) торгової марки ZНEJIANG КАІDА МАСНІNЕ TOOL (Китай), отримані ТОВ "Промтехінжинірінг", відповідають їх технічній та супроводжувальній документації.

Відповідно до ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст.73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

При цьому, відповідно до ч.3 ст.90 КАС України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Допустимість як властивість доказів поєднує в собі декілька вимог. Доказ вважається допустимим, якщо він отриманий уповноваженим суб'єктом, з дотриманням належної процедури, та є закріпленим у відповідному джерелі.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Статтею 101 КАС України встановлено вимоги до висновку експерта, згідно якої висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім'я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків.

Відповідно до ст.108 КАС України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

Проаналізувавши зміст наданого позивачем висновку експерта, суд дійшов висновку, що останній відповідає вимогам, встановленим КАС України, та не вбачає підстав для його відхилення та неврахування при вирішенні спору.

Враховуючи викладене, відповідачем не підтверджено, а судом не встановлено наявність підстав для класифікації токарних металорізальних горизонтальних верстатів КDСК-25 та КDCL-25, торгівельної марки ZНEJIANG КАІDА МАСНІNЕ TOOL (Китай) за кодом товару УКТЗЕД .

Таким чином, надаючи оцінку спірним рішенням, суд зазначає, що вони є необґрунтованими, з них не вбачаються дійсні та об'єктивні підстави для класифікації токарних металорізальних горизонтальних верстатів КDСК-25 та КDCL-25, торгівельної марки ZНEJIANG КАІDА МАСНІNЕ TOOL (Китай) за кодом товару УКТЗЕД , що свідчить про відсутність підстав для прийняття відповідачем оскаржуваних рішень.

На підставі ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому в силу ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем по справі, як суб'єктом владних повноважень, не виконано покладеного на нього обов'язку щодо доказування правомірності прийняття оскаржуваних рішень.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржувані рішення є необґрунтованими, винесеними не у відповідності до вимог чинного законодавства, що свідчить про їх протиправність.

Таким чином, позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Позовні вимоги в частині зобов'язання відповідача внести зміни до митних декларацій №UА901010/2018/001355 та №UА901010/2018/001357, шляхом оформлення аркуша коригування, змінивши у графі 33 митних декларацій код товару УКТЗЕД на та відповідно у всі графи митної декларації, які потребують коригування в зв'язку із зміною коду товару УКТЗЕД, не підлягають задоволенню, з наступних підстав.

У відповідності до п.33 Положення про митні декларації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України "Питання, пов'язані із застосуванням митних декларацій" від 21.05.2012 №450 за письмовим зверненням декларанта або уповноваженої ним особи та з дозволу митного органу відомості, зазначені в поданій митному органу митній декларації, можуть бути змінені, зокрема шляхом доповнення, або митна декларація може бути відкликана.

У заяві за формою згідно з додатком 3, підписаній декларантом або уповноваженою ним особою, зазначаються причини зміни або відкликання митної декларації. Якщо відповідні нові відомості або причини відкликання митної декларації підтверджуються документами, що не подавались під час декларування, до заяви додаються завірені в установленому порядку копії таких документів.

Дозвіл митного органу на зміну або відкликання митної декларації, митне оформлення якої не завершено, надається посадовою особою митного органу, яка здійснює оформлення цієї митної декларації, в усній формі.

Згідно п.37 вказаного Положення після завершення митного оформлення зміни до митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа можуть вноситися шляхом: подання з метою продовження строку тимчасового ввезення товарів з частковим звільненням від оподаткування митними платежами, для сплати рівними частинами податку на додану вартість у разі надання розстрочення сплати податку на додану вартість під час ввезення на митну територію України устаткування та обладнання на підставах, визначених Податковим кодексом України, а також у випадках, визначених Митним кодексом України, декларантом або уповноваженою ним особою додаткової митної декларації та оформлення її митним органом; заповнення та оформлення митним органом аркуша коригування за формою згідно з додатком 4.

Внесення змін до митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа шляхом оформлення аркуша коригування здійснюється в порядку, що встановлюється Мінфіном. Після оформлення аркуша коригування його електронний примірник засвідчується електронним цифровим підписом посадової особи митного органу, вноситься до локальних баз даних митного органу і Єдиної автоматизованої інформаційної системи митних органів України посадовою особою митного органу, що його оформила, та передається спеціалізованим митним органом до відповідного органу державної податкової служби згідно з пунктом 32 цього Положення.

Оформлений митним органом аркуш коригування є невід'ємною частиною відповідної митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа.

Аркуш коригування заповнюється та оформлюється митним органом у разі, зокрема необхідності виправлення відомостей, пов'язаних з доплатою або поверненням митних платежів, у тому числі у зв'язку із скасуванням рішення митного органу.

Отже, внесення змін до митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа можуть вноситись за письмовим зверненням декларанта або уповноваженої ним особи шляхом заповнення та оформлення митним органом аркуша коригування.

Беручи до уваги зміст наведених норм, суд вважає, що позовні вимоги в зазначеній частині не підлягають задоволенню, оскільки є передчасними.

Згідно ч.1, 3 ст.139 КАС України суд стягує на користь позивача здійснені документально підтверджені витрати по сплаті судового збору у розмірі 3524 грн. (а.с.2,3) за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Відповідно до ч.ч.5-8 ст.137 КАС України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Розмір витрат на оплату робіт (послуг) залученого стороною спеціаліста, перекладача чи експерта має бути співмірним із складністю відповідної роботи (послуг), її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт (надання послуг).

У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача чи експерта, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов'язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами.

Позивачем, на підтвердження понесення останнім витрат на проведення експертизи, надано суду копію договору №074-18Р від 27.04.2018, згідно якого ТОВ "Промтехінжинірінг" (Замовник) доручає, а ДП "Науково-технічний центр "Станкосерт" (Виконавець) зобов'язується виконати роботи із проведення експертизи з оцінки конструкції верстатів токарних мод. КDСК-25 і мод. КDCL-25, з метою визначення їх типу за загальноприйнятою класифікацією з визначенням коду УКТЗЕД (а.с.49-50).

Згідно п.2 даного договору загальна вартість договору складає 5400 грн..

Позивачем надано суду копію платіжного доручення №1745 від 27.04.2018, згідно якого позивачем сплачено на розрахунковий рахунок ДП "Науково-технічний центр "Станкосерт" суму договору №074-18Р від 27.04.2018 у розмірі 5400 грн. (а.с.48).

Клопотання про зменшення вищезазначених витрат позивача на проведення експертизи у зв'язку з недотримання вимог щодо співмірності витрат відповідачем суду не надано.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне стягнути на користь ТОВ "Промтехінжинірінг" здійснені ним судові витрати на проведення експертизи у розмірі 5400 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Кіровоградської митниці ДФС.

Відповідно до ст.134 КАС України витрати, пов'язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов'язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Представником позивача надано суду копію договору про надання правової допомоги від 26.02.2018, згідно умов якого ТОВ "Промтехінжинірінг" (Клієнт) доручає, а Іванов О.В. (Адвокат), відповідно до чинного законодавства України, приймає на себе зобов'язання в якості правової допомоги здійснювати представницькі повноваження по оскарженню в судах адміністративної юрисдикції рішень Кіровоградської митниці ДФС про визначення коду товару від 14.02.2018 р. №КТ-UА-2018 та від 14.02.2018 р. №КТ-UА-2018 (а.с.46) та копію квитанції від 25.05.2018 про переказ ТОВ "Промтехінжинірінг" Іванову О.В. готівки в сумі 3500 грн. (а.с.47).

При цьому, суд звертає увагу на те, що ні позивачем, ні представником позивача не надано доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом. З огляду на вищевикладене, суд не вбачає підстав для стягнення на користь ТОВ "Промтехінжинірінг" судових витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 3500 грн..

Керуючись ст.ст.77-79, 90, 108, 132, 139, 134, 243-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Промтехінжинірінг" (25006, м.Кропивницький, пров.Центральний, 3/1, ) до Кіровоградської митниці ДФС (25006, м. Кропивницький, вул. Лавандова (Тореза), 27-б, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати незаконними та скасувати рішення про визначення коду товару від 14.02.2018 р. №КТ-UА-2018 та від 14.02.2018 р. №КТ-UА-2018.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Промтехінжинірінг" () здійснені ним судові витрати: на оплату судового збору в сумі 3524 грн.; на проведення експертизи - 5400 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Кіровоградської митниці ДФС ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Відповідно до пп.15.5 п.15 Розділу VII Перехідні положення КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення складено - 07.08.2018.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. Кармазина