Справа № 161/8712/18
Суддя: Плахтій І. Б.
Дата ухвалення: 2018-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 161/8712/18
Провадження № 2-а/161/393/18
У Х В А Л А

07 серпня 2018 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючої судді Плахтій І.Б.,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до інспектора роти №3 батальйону УПП у Волинській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 в частині скасування протоколу про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

05 червня 2018 року ОСОБА_2 звернувся в суд з адміністративним позовом до інспектора роти №3 батальйону УПП у Волинській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3, в якому, окрім скасування постанови, просив скасувати протокол серії БД №135199 від 26.05.2018 року, відповідно до якого позивач вчинив адміністративне правопорушення, що передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Дослідивши адміністративний позов, суд дійшов висновку в цій частині закрити провадження виходячи з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 17 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Отже, рішення суб'єкта владних повноважень у контексті положень КАС України необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Пунктом 1.4 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12 квітня 2005 р. № 34/5 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 12 квітня 2005 р. за № 381/10661 визначено, що нормативно-правовий акт - це офіційний документ, прийнятий уповноваженим на це суб'єктом нормотворення у визначеній законом формі та порядку, який встановлює норми права для неозначеного кола осіб і розрахований на неодноразове застосування.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України № 7-рп/2009 від 16.04.2009 р. у справі за конституційним поданням Харківської міської ради щодо офіційного тлумачення положень частини другої статті 19, статті 144 Конституції України, статті 25, частини чотирнадцятої статті 46, частин першої, десятої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб'єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

Відповідно до ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення лише фіксує факт правопорушення, не породжує будь-яких юридичних наслідків, та не має правового значення у розумінні п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України, а тому вимога про скасування протоколу про адміністративного правопорушення не може розглядатися в адміністративному суді в порядку адміністративного судочинства.

Крім того, Кодексом про адміністративні правопорушення не передбачена можливість оскарження протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки передбачено порядок оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення прийнятої на підставі протоколу про адміністративне правопорушення.

Оскарження протоколів про адміністративні правопорушення, дій щодо їх складання не належить до юрисдикції адміністративних судів, так як правильність, обов'язковість складання протоколів зобов'язаний перевіряти орган, компетенції якого стосується розгляд справи про адміністративне правопорушення, в якій протокол про адміністративне правопорушення є доказом.

В свою чергу за правилами статті 221 КУпАП на підставі протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього документів, судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів розглядають справи про адміністративні правопорушення, в тому числі передбачені статтею 130 КУпАП в порядку визначеному Кодексом України про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.238, 239, 248, 294 КАС України, суд,

У Х В А Л И В :

Провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до інспектора роти №3 батальйону УПП у Волинській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 в частині вимог про скасування протоколу про адміністративне правопорушення - закрити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Луцький міськрайонний суд Волинської області протягом пятнадцяти днів з дня вручення.

Суддя Луцького міськрайонного суду І.Б. Плахтій