Справа № 826/10241/16
Суддя: Файдюк В.В.
Дата ухвалення: 2018-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Чаку Є.В.

При секретарі: Марчук О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 березня 2018 року у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування припису та постанови, -

В С Т А Н О В И В :

Фізична особа-підприємець ОСОБА_3 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просив визнати протиправними та скасувати винесені стосовно позивача:

- припис від 08 червня 2016 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил;

- постанову від 23 червня 2016 року №162/16/10/26-8/2306/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 березня 2018 року вказаний адміністративний позов задоволено.

Вказане судове рішення обґрунтовано тим, що договором, укладеним позивачем з третьою особою, не передбачалося виконання проектувальних робіт з інженерного розділу, позивач такі роботи не виконував та не може відповідати за порушення, допущені при виконанні цих робіт іншою особою; Державна архітектурно-будівельна інспекція України взагалі не мала права проводити позапланову перевірку позивача у зв'язку з існуючим на той час мораторієм на проведення перевірок.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, на підставі звернення гр. ОСОБА_4 вх. № 10/26-П-0206/4 від 02 червня 2016 року у присутності представника за довіреністю гр. ОСОБА_9, відповідно до направлення для проведення позапланової перевірки від 02 червня 2016 року у період з 02 по 08 червня 2016 року посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві проведено позапланову перевірку дотримання гр. ОСОБА_4, гр. ОСОБА_6 та гр. ОСОБА_3 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті з будівництва житлового будинку на АДРЕСА_1.

Перед початком перевірки посадовою особою Департаменту було пред'явлено службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки відповідно до вимог Порядку № 553.

На підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки № 5157 від 07 грудня 2012 року власником земельної ділянки є гр. ОСОБА_4

Категорія складності зазначеної будівлі III на підставі класу наслідків такого об'єкта будівництва відповідно до ДСТУ-Н Б В. 1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва».

За твердженням відповідача, під час перевірки було надано проект на будівництво житлового будинку на АДРЕСА_1, розроблений фізичною особою - підприємцем ОСОБА_3 у серпні 2013 року для замовника будівництва - гр. ОСОБА_4, містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки № 009-334 від 08 вересня 2010 року, довідка про категорію складності, договір на здійснення авторського нагляду, договір генпідряду на зазначений об'єкт будівництва, проект розроблений ТОВ «Український архітектурно-будівельний центр» у 2011 році для попереднього замовника будівництва гр. ОСОБА_7, технічний паспорт на об'єкт будівництва, розроблений ТОВ «Інвест Сістем Менеджмент», державний акт на право власності на земельну ділянку НОМЕР_1 від 16 квітня 2009 року.

Гр. ОСОБА_4 було розпочато будівельні роботи з будівництва житлового будинку на АДРЕСА_1 без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п. 2 ч. 1 ст. 34 та ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами перевірки складено акт від 08 червня 2016 року, в якому, зокрема встановлено що позивач передав замовнику будівництва ОСОБА_8 проект з порушенням вимог пункту 8 містобудівних умов, а саме: поверховість житлового будинку обмежується чотирма поверхами, тоді як запроектовано чотири поверхи плюс мансардний поверхи. Відповідно до п. В.9 обов'язкового Додатку в ДБН В.2.2-15-2005 «будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення» при визначенні поверховості надземної частини будинку до кількості поверхів включають усі надземні поверхи (включаючи мансардний). Відповідно до пункту 2.13 ДБН В.2.2-15-2005 при зовнішніх входах до житлових будинків слід передбачати тамбури глибиною не менше 1,4 м, але в зазначеному проекті глибина тамбура складає 1,2 м. У проекті не враховано санітарно-епідеміологічні вимоги відповідно до пункту 3.1 ДБН В.2.2-15-2005, пожежні вимоги відповідно до пункту 4.1 ДБН В.2.2-15-2005, вимоги щодо електропостачання, електрообладнання, електроосвітлення відповідно до пункту 5.38 ДБН В.2.2-15-2005, вимоги щодо систем зв'язку та сигналізації відповідно до пункту 5.45 ДБН В.2.2-15-2005, вимоги щодо енергозбереження відповідно до пунктів 6,1, 6.9 ДБН В.2.2-15-2005. У проекті відображені вимоги до водопостачання та каналізації без урахування вимог пункту 5.13 ДБН В.2.2-15-2005, вимоги до опалення, вентиляції і кондиціонування без урахування вимог пункту 5.23 ДБН В.2.2-15-2005.

У зв'язку з викладеним Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві дійшов висновку про порушення ФОП ОСОБА_3 вимог абз.2 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність».

На підставі зазначеного акта перевірки Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві:

- складено протокол про правопорушення фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 у сфері містобудівної діяльності у зв'язку з виконанням ним проекту об'єкта будівництва з порушенням вимог пункту 8 містобудівних умов, що є недотриманням вимог абз.2 ч.1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність»;

- винесено припис від 08 червня 2016 року про усунення позивачем виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил;

- винесено постанову від червня 2016 року №162/16/10/26-8/2306/02/2, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 ч.1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено на нього штраф у розмірі 130 500,00 грн.

Позивач, вважаючи такі рішення відповідача необґрунтованими та незаконними, а свої права порушеними, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідно до норм статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» № 208/94-вр - правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до ч. 1 статті 2 Закону № 208/94-вр суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, яким визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно п. 2 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно ч. 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно статті 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» проект - документація для будівництва об'єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об'ємна-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об'єкта архітектури та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

Статтею 7 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що проект об'єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов'язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Проект об'єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат.

Проекти об'єктів архітектури затверджуються замовником.

Статтею 8 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що робоча документація для будівництва (реконструкції, реставрації, капітального ремонту) об'єкта архітектури виконується відповідно до державних стандартів, норм і правил на підставі затвердженого проекту.

Робоча документація для будівництва або авторський нагляд за її розробкою виконуються за участю архітектора - автора затвердженого проекту відповідно до укладеного договору на розроблення проекту цього об'єкта архітектури.

Згідно абз.2 ч.1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об'єктів архітектури, зобов'язані додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування;

Відповідно до статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» замовники та підрядники під час створення об'єкта архітектури зобов'язані забезпечувати будівництво об'єктів архітектури згідно з робочою документацією.

Згідно п. 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року №45 проектна документація на будівництво об'єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для інвалідів та інших маломобільних груп населення. При проектуванні об'єктів експериментального будівництва враховуються також індивідуальні технічні вимоги та вимоги державних будівельних норм щодо науково-технічного супроводу.

Відповідно до пункту 10 цього Порядку склад та зміст проектної документації об'єктів будівництва на всіх стадіях проектування визначаються згідно з будівельними нормами і мають бути достатніми для оцінки проектних рішень та їх реалізації.

Згідно з пунктом 11.2 Порядку №45 стадії проектування для об'єктів III категорії складності здійснюється в дві стадії:

- стадія «проект» (далі - стадія П);

- стадія «робоча документація» (далі - стадія Р);

Згідно довідки суб'єкта підприємницької діяльності «Кунін Володимир Маркович» об'єкту «Будівництво житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1» присвоєно ІІІ категорію складності.

Отже, враховуючи наведені норми, проектування вищевказаного об'єкту будівництва має здійснюватися в дві стадії: стадія «проект» (П) та стадія «робоча документація» (Р).

Як вбачається з договору на розроблення та виготовлення проектної документації від 17 липня 2013 року №88/07, укладеного між позивачем та ОСОБА_9, позивачу доручено виконати роботи по розробці проектної документації об'єкту «Будівництво житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1» стадія Р, що дає підстави дійти висновку про те, що позивачу було доручено виконання стадії «робоча документація « (Р), або іншими словами виготовлення робочого проекту відповідно до затвердженого проекту, складеного ТОВ «Український архітектурно-будівельний центр» та дозволу на виконання підготовчих робіт від 30 вересня 2010 року. На момент укладення вказаного договору вже було розпочате будівництво, але ОСОБА_9 не вистачало розрахункових даних відповідно до існуючого проекту.

При цьому, виконанню цієї стадії передувала стадія «проект» (П), яка, як було встановлено судом першої інстанції та не заперечується сторонами, була виконана ТОВ «Український архітектурно-будівельний центр» у 2011 році.

Таким чином, проект, за який позивача притягнуто до відповідальності, складений не позивачем, а Товариством з обмеженою відповідальністю «Український архітектурно-будівельний центр» 02 серпня 2011 року, є об'єктом авторського права, погоджений та прийнятий експлуатацію у встановленому порядку, про що у матеріалах справи містяться відповідні докази.

Згідно п.15.1 Порядку №45 після затвердження стадії «проект» (П) за рішенням замовника робочі креслення можуть розроблятись автором проекту або іншою проектною організацією. Розроблення робочих креслень іншою проектною організацією здійснюється з дотриманням авторських рішень затвердженої стадії «проект» (П) та авторських прав. У разі використання в проектних рішеннях винаходів і патентів у відповідних розділах проекту надається посилання на них.

Так, проект ТОВ «Український архітектурно-будівельний центр», виконаний у 2011 році, в установленому порядку затверджений замовником будівництва, що відповідачем не спростовано.

Робоча документація - це комплект креслень, необхідний для проведення загальнобудівельних робіт, який виконується на основі затвердженого замовником проекту. Розробка робочого проекту необхідна для оптимізації робіт на об'єкті будівництва.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції вірно дійшов висновку про те, що здійснюючи стадію робоча документація (Р), або так званий робочий проект, позивач не міг відступати від затвердженого проекту, виконаного ТОВ «Український архітектурно-будівельний центр», а відтак усі розрахунки, необхідні для проведення будівельних робіт, здійснював з урахуванням даних затвердженого проекту, в тому числі й стосовно визначеної цим проектом поверховості будинку. Таким чином, позивач ніякого відношення ні до складення проекту, ні до здійснення авторського нагляду за будівельними та інженерними роботами взагалі не мав.

Також судом вірно встановлено, що договором від 17 липня 2013 року №88/07, укладеним між позивачем та ОСОБА_9, передбачено, що розділ стадії «Р» складається з архітектурного розділу та розділу конструктивних рішень. Таким чином, до складу розділу стадії «Р» не включено інженерний розділ, який стосується питань опалення будинку, водопостачання будинку, електропостачання будинку, каналізація будинку, вентиляція та кондиціонування. Тобто, договором не передбачалося виконання проектувальних робіт з інженерного розділу, тому позивач до цього не має жодного відношення.

Крім того, порушення, які інкримінуються позивачу щодо санітарно-епідеміологічних вимог, електропостачання, електрообладнання, електроосвітлення, систем зв'язку та сигналізації, енергозбереження, водопостачання та каналізації, опалення, вентиляції і кондиціонування не можуть мати ніякого відношення до позивача, оскільки дані види робіт є ліцензованою діяльністю.

Відповідно, доводи відповідача про порушення позивачем законодавства через неврахування в розробленому ним проекті санітарно-епідеміологічних вимог відповідно до пункту 3.1 ДБН В.2.2-15-2005, пожежних вимог відповідно до пункту 4.1 ДБН В.2.2-15-2005, вимог щодо електропостачання, електрообладнання, електроосвітлення відповідно до пункту 5.38 ДБН В.2.2-15-2005, вимог щодо систем зв'язку та сигналізації відповідно до пункту 5.45 ДБН В.2.2-15-2005, вимог щодо енергозбереження відповідно до пунктів 6,1, 6.9 ДБН В.2.2-15-2005 та відображення в проекті вимог до водопостачання та каналізації без урахування вимог пункту 5.13 ДБН В.2.2-15-2005, вимог до опалення, вентиляції і кондиціонування без урахування вимог пункту 5.23 ДБН В.2.2-15-2005 є безпідставними та необґрунтованими.

Як наслідок, у відповідача не було підстав для винесення стосовно позивача оскаржуваного припису про усунення таких порушень та оскаржуваної постанови про накладення на штрафу за ці порушення.

Згідно п. 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, у тому числі, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15 травня 2012 року № 240 затверджено форму актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у тому числі, форму направлення на проведення позапланової перевірки.

У направленні на перевірку в обов'язковому порядку вказується на підставі якого наказу (розпорядження) проводиться перевірка. Одночасно зазначається і підстава прийняття такого рішення.

Враховуючи зміст Порядку та форми направлення на проведення позапланової перевірки, прийняття наказу про проведення такої перевірки с обов'язковою умовою для її проведення.

Виходячи з викладеного, дата складення документу, що є підставою для проведення позапланової перевірки, передує даті наказу, прийнятого на підставі такого документу.

Як вбачається з направлення на проведення позапланової перевірки, проведенню позапланової перевірки об'єкта містобудування передувало прийняття відповідачем наказу № 976 від 08 вересня 2015 року, після чого до відповідача надійшло звернення ОСОБА_4 № 10/26- П-0206/4 від 02 червня 2016 року про проведення такої перевірки, що суперечить вимогам законодавства щодо прийняття наказу на підставі такого звернення та свідчить про протиправність проведення перевірки.

Таким чином, оскаржувані припис та постанова складені незаконно, з грубим порушенням принципів цивільного та адміністративного права, дії Департаменту під час перевірки є протиправними, а припис та постанова такими, що правомірно скасовані судом.

Зміст апеляційної скарги зводиться до посилань на статті КАС України, однак взагалі не містить конкретних обставин стосовно законності складання оскаржуваних припису та постанови та вини позивача у порушеннях, які встановлені перевіркою чи стосовно порушення судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, а тому судом апеляційної інстанції не враховуються.

Враховуючи зазначене, правомірним є висновок суду першої інстанції про задоволення даного адміністративного позову.

Отже при винесенні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 316, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 березня 2018 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Головуючий суддя: Файдюк В.В.

Судді: Мєзєнцев Є.І.

Чаку Є.В.