Справа № 821/689/18
Суддя: Гомельчук С.В.
Дата ухвалення: 2018-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2018 р.м. ХерсонСправа № 821/689/18

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гомельчука С.В.,

при секретарі Кукульник Я.В.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1,

представника позивача - ОСОБА_2,

представника відповідача - Кудровської Ю.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування наказу від 22 березня 2018 року № 29-дс,

встановив:

11 квітня 2018 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Херсонського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної фіскальної служби України (далі - відповідач, ДФС), в якому просила визнати протиправним та скасувати наказ ДФС України від 22.03.2018 року № 47529-дс про оголошення їй догани.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що факт вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку відсутній, так як в її обов'язки не входить контроль за функціями підлеглих, що не входять до їх посадових обов'язків. Вказує, що, виходячи з положень ст.75 ЗУ "Про державну службу", суб'єктом призначення не вимагалося від неї письмове пояснення щодо скоєного порушення. Догану їй оголошено за дії головного державного ревізора-інспектора ОСОБА_4, яка виконала функції, які не закріплені за Скадовським відділенням, так як згідно наказу ДФС України від 19.10.2016 року № 875 "Про функціональні повноваження територіальних органів ДФС" розстрочення (відстрочення) або списання (поновлення) сум заборгованостей не передбачено її посадовою інструкцією. Зазначає, що ОСОБА_4 не могла за допомогою свого логіна та пароля списати підприємству суму боргу 21.08.2017 року, оскільки ця функція повинна була бути недоступною, згідно вказаного наказу. До її обов'язків не входить надання доступу/скасування доступу до інформації в інформаційних системах. З 01.01.2017 року було внесено зміни до Податкового кодексу України, згідно яких до функцій державних податкових інспекцій відноситься лише сервісне обслуговування платників податків, реєстрація та ведення обліку платників податків, ведення Державного реєстру фізичних осіб. Зазначає, що з 2017 року, як керівник підрозділу, контролює лише виконання підлеглими їх посадових інструкцій відповідно до вимог статті 19-3 ПКУ та Положення про Скадовське відділення Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області. Вказує, що ОСОБА_4 підписала посадову інструкцію 29.11.2016 року, в якій відсутні функції з розстрочення/відстрочення або списання/поновлення сум заборгованостей. Вважає, що не повинна нести відповідальність за дії структурного підрозділу захисту інформації та кадрової служби територіального органу ДФС, які не виконали вимоги наказів ДФС України і ГУ ДФС у Херсонській області та не скасували доступ ОСОБА_4 до ІС "Податковий блок" ще в листопаді 2016 року. Крім того, вказує, що відповідач, посилаючись на персональну відповідальність ОСОБА_1, як керівника, за виконання завдань очолюваного Скадовського підрозділу, вирішив формально прийняти рішення про накладення дисциплінарного стягнення, хоча повинен був дослідити наявність причинно-наслідкового зв'язку між невиконаними та/або неналежно виконаними завданнями центрального органу, інших підрозділів ДФС та діями або бездіяльністю керівника.

Ухвалою суду від 12.04.2018 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви.

Позивачем усунуто недоліки позовної заяви у строк встановлений судом. Ухвалою суду від 23.04.2018 року провадження у справі відкрито та призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження на 22.05.2018 року.

11.05.2018 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив на адміністративний позов, де зазначено, що 07.09.2017 року управлінням погашення боргу ГУ ДФС у Херсонській області виявлено факт несанкціонованого списання 21.08.2017 року податкового боргу в інтегрованих картках особових рахунків ІС "Податковий блок" ДП "Скадовський морський торговельний порт" у сумі 540221,49 грн. за місцем податкового обліку боржника в Скадовському відділенні Херсонської ОДПІ. Підключення до ІС "Податковий блок" відбулось з використанням доступу головного державного ревізора-інспектора Скадовського відділення Херсонської ОДПІ ОСОБА_4, яка безпосередньо підпорядковується позивачу. Доступ до ІС "Податковий блок" надано ОСОБА_4 на підставі службової записки від 05.10.2016 року та не був скасований на день виявлення порушення.

По даному факту проведена тематична перевірка. За її результатами ГУ ДФС у Херсонській області складено акт від 27.10.2017 року, яким факт виявленого порушення підтвердився. В ході проведення тематичної перевірки позивачем надавались пояснення. Надалі, 21.11.2017 року, ГУ ДФС у Херсонській області направлено до ДФС України подання для ініціювання дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 В.о. Голови ДФС України було ініційовано перед Дисциплінарною комісією ДФС дисциплінарне провадження стосовно позивача за неналежне виконання посадових обов'язків, що призвело до втрати дієвого контролю за діями підлеглих та факту допущення безпідставного списання суми податкового боргу в інтегрованих картках особових рахунків ІС "Податковий блок". З метою дотримання прав державного службовця, Дисциплінарною комісією ДФС листом від 25.01.2018 року було повідомлено ОСОБА_1 про те, що стосовно неї відкрито дисциплінарне провадження та про її право ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи. Відповідно до звернення, ОСОБА_1 була ознайомлена з матеріалами своєї дисциплінарної справи та була присутня на засіданні Дисциплінарної комісії ДФС України, де надала особисті пояснення. Наказом ДФС України від 22.03.2018 року № 47529-дс позивачу оголошено догану. Наказ направлено ГУ ДФС у Херсонській області засобами електронного зв'язку до Скадовського відділення Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області та одночасно начальнику Херсонської ОДПІ. Листом від 30.03.2018 року ГУ ДФС у Херсонській області було повідомлено позивача про можливість отримати завірену копію наказу в Херсонській ДПІ. Вважає спірний наказ обґрунтованим, а позовні вимоги безпідставними.

Ухвалою суду від 21.05.2018 року задоволено заяву відповідача про розгляд адміністративної справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 22 .05.2018 року.

У зв'язку із неявкою позивача 22.05.2018 року та задоволенням його заяви про відкладення справи, підготовче засідання відкладено на 19.06.2018 року.

Ухвалою суду від 19.06.2018 року підготовче провадження було закрито, а справа призначена до судового розгляду по суті на 18.07.2018 року.

18.07.2018 року сторони в судове засідання з'явилися, ухвалою суду відмовлено в задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в зв'язку з пропущенням строку звернення позивача до суду.

Позивач та його представник позовні вимоги підтримали та просили позов задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача проти задоволення позову заперечував з огляду на його необґрунтованість та з підстав викладених у відзиві на адміністративний позов.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Відповідно до наказу Державної фіскальної служби України від 20 вересня 2016 року №3202-о ОСОБА_1 призначено на посаду заступника начальника-начальника Скадовського відділення Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області.

Наказом ДФС України від 22 березня 2018 року №29-дс ОСОБА_1 оголошено догану. Не погоджуючись з прийнятим рішенням позивач оскаржив його до суду.

Статтею 6 Конституції України визначено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах та відповідно до законів України.

Законом України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року №889-VIII (далі- Закон України №889) врегульовані відносини, що виникають у зв'язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначено правовий статус державного службовця.

Статтею 9 Закону України №889 встановлено, що державний службовець під час виконання посадових обов'язків діє у межах повноважень визначених законом, і підпорядковується своєму безпосередньому керівнику або особі яка виконує його обов'язки. Державний службовець зобов'язаний виконувати накази (розпорядження), доручення керівника, виданні в межах його повноважень, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

При цьому, відповідно до частини 3 вищезазначеної статті наказ (розпорядження), доручення має містити конкретне завдання, інформацію про його предмет, мету, строк виконання та особу, відповідальну за виконання. Наказ (розпорядження) має бути письмовим, а доручення може бути письмовим або усним.

Зазначене кореспондується з положеннями пункту 21.1 статті 21 Податкового Кодексу України, яким передбачено, що посадові особи контролюючих органів зобов'язані, зокрема: дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій; забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень.

Відповідно до ст.21 Податкового кодексу України, ст.64 Закону України №889 за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Підстави та строки притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності регламентовані статтею 65 Закону України № 889.

Згідно пункту 2 частини 2 ст. 68 Закону України №889 дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії «Б» - суб'єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Відповідно до ч.1 ст.69 Закону України №889 для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ. Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення (ч.ч.9,10).

Отже, за змістом ст.69 Закону України №889, підставою для прийняття рішення стосовно притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани є пропозиція або подання дисциплінарної комісії.

Так, відносно ОСОБА_1 було порушено дисциплінарне провадження дисципліною комісією з розгляду дисциплінарних справ ДФС. Розглянувши та проаналізувавши матеріали дисциплінарної справи на засіданні дисциплінарної комісії 05 березня 2018 року, Головою комісії направлено подання на ім'я голови ДФС України, згідно якого в діях ОСОБА_1 «виявлено вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні своїх посадових обов'язків». Рекомендовано на підставі ст.ст.65, 66 Закону України № 889 застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

Частина 11 статті 69 Закону № 889 визначає, що суб'єкт призначення протягом десяти календарних днів зобов'язаний прийняти рішення на підставі подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

22 березня 2018 року суб'єктом призначення - керівником ДФС України прийнято рішення, яке оформлено наказом №29-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», згідно якого оголошено догану заступнику начальника - начальнику Скадовського відділення Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області ОСОБА_1 «за неякісне виконання службових обов'язків, неналежну організацію роботи підпорядкованих структурних підрозділів ОДПІ, що призвело до втрати дієвого контролю за діями підлеглих працівників, та допущення факту безпідставного списання суми податного боргу в інтегрованих картках особових рахунків ІС «Податковий блок» ДП «Скадовський морський торговельний порт», чим не забезпечено належне виконання вимог Положення про Скадовське відділення Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області, затвердженого наказом Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області від 24.04.2017 року № 48».

Відповідно до ч.1 ст.65 Закону України №889 підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Серед дисциплінарних проступків, відповідно до положень цієї статті, є, в тому числі, невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Положеннями ч.1 ст.74 Закону України № 889 передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом'якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Тобто, перед застосуванням дисциплінарного стягнення, уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об'єкт, об'єктивна сторона, суб'єкт, суб'єктивна сторона, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

На думку суду, об'єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб'єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв'язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні посадових обов'язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства: Законом України «Про державну службу», положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконання наказів і розпоряджень керівництва.

Судом встановлено, що на виконання розпорядження Головного управління ДФС у Херсонській області від 18.09.2017 № 319-р "Про проведення службової перевірки" комісією проведено тематичну перевірку стосовно безпідставного списання податкового боргу в інтегрованих картках особових рахунків ІС "Податковий блок" ДП "Скадовський морський торговельний порт" у сумі 540221,49 грн. за місцем податкового обліку боржника в Скадовському відділенні Херсонської ОДПІ (сума зазначеного податкового боргу не підлягала списанню). Підключення до ІС «Податковий блок» відбулося з використанням доступу (логін і пароль) головного державного ревізора-інспектора відділення ОСОБА_4, посадова інструкція якої не містить функцію «1.62.6.8.2» - розстрочення (відстрочення або списання (поновлення)) сум заборгованостей. Дана функція, згідно відповідного положення, належить управлінню погашення боргу ГУ ДФС у Херсонській області.

Наказом ГУ ДФС у Херсонській області від 11 грудня 2015 року №314 затверджено Положення про порядок надання доступу до інформації інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах ГУ ДФС у Херсонській області. В пункті 6.5 цього Порядку вказано, що для надання працівнику прав доступу до інформації готується службова записка за підписом керівника структурного підрозділу, яка надається підрозділу ІТ (підрозділ, на який покладено функціональні повноваження з впровадження технічного супроводження системи) для надання доступу.

Процедура скасування прав доступу користувачів до інформаційної системи визначена пунктом 8 Порядку. Права доступу до інформації в системі скасовуються:

- за службовою запискою керівника структурного підрозділу органу ДФС у Херсонській області щодо скасування прав доступу підлеглого працівника;

- за службовою запискою керівника підрозділу захисту інформації щодо зміни функціональних обов'язків користувача, звільнення користувача, переведення його до іншого структурного підрозділу.

Права доступу до інформації в системі тимчасово призупиняється (оперативне реагування), в тому числі, якщо користувач протягом 90 днів не здійснював доступу до нього. Контроль за дотриманням Порядку покладено на підрозділ захисту інформації ГУ ДФС у Херсонській області.

Контроль за дотриманням Порядку покладено на підрозділ захисту інформації ГУ ДФС у Херсонській області та здійснюється шляхом перевірки реальних умов дотримання вимог Порядку, застосування спеціалізованих заходів та засобів контролю за доступом (п.10 Порядку).

Працівнику відділення ОСОБА_4 був наданий доступ до процесу «Податковий борг» (в тому числі функція «1.62.6.8.2») на підставі службової записки від 05 жовтня 2016 року, складеної заступником начальника - начальником Чаплинського відділення Херсонської ОДПІ Добрянською О.А., оскільки начальник Скадовського відділення ОСОБА_1 (позивач) під час надання доступу перебувала в відпустці.

На час виявлення втручання в інформаційну систему - вересень 2017 року, в порушення вимог пунктів 8, 10 Порядку, право доступу ОСОБА_4 до процесу «Податковий борг» спеціальним підрозділом ГУ ДФС у Херсонській області не було ані скасовано, ані призупинено. Підрозділом захисту інформації належного контролю за дотриманням вимог Порядку не здійснено.

Законом України № 1797-VIII від 21 грудня 2016 року Податковий кодекс України доповнено статтею 19-3, згідно якої до функцій державних податкових інспекцій відноситься тільки сервісне обслуговування платників податків, реєстрація та ведення їх обліку, ведення Державного реєстру фізичних осіб-платників податків.

Відповідно до Положення про Скадовське відділення Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області, затвердженого наказом Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області від 24.04.2017 № 48, основним завданням відділення є здійснення сервісного обслуговування платників податків. Пунктом 5.1 Положення визначено, що заступник начальника - начальник відділення несе персональну відповідальність за неналежне виконання покладених на відділення основних завдань і функцій.

Згідно посадової інструкції головного державного ревізора-інспектора Скадовського відділення Херсонської ОДПІ від 29 листопада 2016 року у ОСОБА_4, як і у інших працівників відділення, відсутня функція «1.62.6.8.2» - розстрочення (відстрочення) або списання (поновлення) сум заборгованостей.

Проте, в спірному наказі зазначено, що позивачем не забезпечено належне виконання вимог Положення про Скадовське відділення від 24 квітня 2017 року № 48.

Крім того, згідно пункту 2.5 Порядку призначення ролей в інформаційній системі «Податковий блок», затвердженого наказом ДФС України від 18 серпня 2015 року № 618, у разі переміщення працівника зі зміною функціональності (дані розпорядчі документи щодо переміщення вносяться до Системи підрозділами персоналу) відбувається автоматичне відключення ролей, що були призначені цьому працівнику та призначення нових ролей здійснюється відповідно до підпунктів 2.2 та 2.3 цього Порядку. Щоквартально адміністраторами безпеки Системи територіальних органів ДФС необхідно проводити моніторинг призначених ролей користувачам Системи та надавати цю інформацію керівникам структурних підрозділів для опрацювання та у разі необхідності вжиття необхідних заходів (п.3).

Як встановлено судом, підрозділом персоналу (кадровий підрозділ Херсонської ОДПІ) своєчасно не були внесені (змінені) данні стосовно ОСОБА_4, внаслідок чого не відбулося автоматичне відключення ролі, яка у неї була відсутня в посадових обов'язках з 29 листопада 2016 року. В порушення вимог пункту 3 Порядку не проведено моніторинг Системи і адміністраторами безпеки Херсонської ОДПІ.

Таким чином, внаслідок неналежного виконання відповідними підрозділами Херсонської ОДПІ і ГУ ДФС у Херсонській області вимог наказів ДФС України від 18 серпня 2015 року № 618, Головного управління ДФС України у Херсонській області від 11 грудня 2015 року №314 та несвоєчасність відключення доступу ОСОБА_4 до інформаційної системи «Податковий блок» в листопаді 2016 року, відбулося протиправне втручання в зазначену систему.

На запитання суду під час розгляду справи представником відповідача повідомлено, що службова перевірка по вказаних фактах порушень вимог наказів стосовно відповідальних працівників Херсонської ОДПІ та ГУ ДФС не проводилася, жодних заходів реагування відносно винних осіб не застосовано.

Крім того, достеменно не відомо з якого місця було здійснено втручання в ІС «Податковий блок», що не виключає несанкціонований вхід в інформаційну систему з боку працівників податкової служби вищого рівня з застосуванням логіна та пароля ОСОБА_4

Таким чином, в бездіяльності ОСОБА_1, на яку посилається відповідач в спірному наказі, не встановлена вина позивача, що є складовою дисциплінарного проступку і, як наслідок, відсутні підстави для притягнення її до дисциплінарної відповідальності в розумінні вимог ч.1 ст.65 Закону України № 889. Застосування же до позивача, як керівника, дисциплінарного стягнення виключно на підставі персональної відповідальності за діяльність очолюваного нею органу, не ґрунтується на нормах законодавства.

Відповідно до п.1 ст. 75 Закону № 889 перед накладенням дисциплінарного стягнення суб'єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмові пояснення.

Проте, ця вимога Закону суб'єктом призначення була проігнорована, що порушило право позивача довести свою невинуватість з наведенням відповідних доказів.

Під час розгляду даної справи суд враховує положення ст.6 КАС України, згідно з якими суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Нормами ч. 1 ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У Рішенні Європейського суду з прав людини від 20 жовтня 2011 року у справі "Rysovskyy v. Ukraine" Суд підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування". Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків ("Lelas v. Croatia").

Суд враховує, що принцип презумпції невинуватості перш за все є гарантією процесуального характеру по кримінальних справах, але за висновками Європейського суду з прав людини його сфера застосування є значно ширшою: він є обов'язковим не тільки для кримінального суду, який приймає рішення щодо обґрунтованості обвинувачення, але й для всіх інших державних органів. Так, на думку Європейського суду з прав людини, замах на презумпцію невинуватості може виходити не тільки від суду чи судді, але й від інших публічних влад.

Спірний наказ виданий без вирішення питання про винуватість чи невинуватість позивача, врахування його позитивної службової характеристики, належної оцінки матеріалів дисциплінарного провадження. Не враховано той факт, що внаслідок несанкціонованого втручання в систему жодних втрат до бюджету не відбулося, оскільки в видачі довідки про відсутність заборгованості з податків, зборів і платежів ДП «Скадовський морський торгівельний порт» було відмовлено. Тобто наказ виданий з порушенням положень ч.1 ст.74 Закону України № 889.

Вимогами ч.2 ст.19 КАС України передбачено обов'язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 ст.2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій).

Отже, рішення суб'єкта владних повноважень має прийматися обґрунтовано та базуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Суб'єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити з відповідним мотивуванням, що у даному випадку суб'єктом призначення здійснено не було.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України (ч.ч.1, 2 КАС України).

Згідно ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача (ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України).

Відповідачем належними, допустимим, достовірними та достатніми доказами не доведено правомірність виданого наказу від 22 березня 2018 року №29-дс, натомість позивач довів свою невинуватість, в зв'язку з чим позовні вимоги ОСОБА_1 слід задовольнити.

Відповідно до положень ст.139 КАС України судові витрати в сумі 704,80 грн. стягуються на користь позивача.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 143, 194, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної фіскальної служби України (, 04053, м. Київ-53, Львівська площа, 8) від 22 березня 2018 року № 29-дс про оголошення догани ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1, АДРЕСА_1).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Державної фіскальної служби України (, 04053, м. Київ-53, Львівська площа, 8) на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1, АДРЕСА_1) судовий збір у сумі 704,80 грн. (сімсот чотири гривні, вісімдесят копійок), шляхом безспірного списання.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 01 серпня 2018 р.

Суддя Гомельчук С.В.

кат. 12.2