Справа № 807/190/18
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2018-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

06 серпня 2018 року м. Ужгород№ 807/190/18
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Микуляк П.П., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області, яким просить визнати протиправним і скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 02.02.2018 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи та зобов'язати дисциплінарну палату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області розглянути повторно питання порушення дисциплінарного провадження по скарзі ОСОБА_1

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду у відповідності до ст. 263 КАС України, судом прийнято рішення про проведення розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач звернувся із скаргою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області (далі - КДКА) якою просив притягти до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_3, оскільки остання у адвокатських запитах на ім'я голови Ужгородської РДА внесла неправдиві відомості щодо позивача. Відповідачем було відмовлено в порушенні дисциплінарної справи у зв'язку з відсутністю в її діях ознак дисциплінарного проступку.

Позивач з таким рішенням відповідача не погоджується і вважає, що таке повинно бути скасоване.

Відповідачем подано відзив на позов, згідно якого, вважає, що дисциплінарна палата дійшла правомірного висновку, що скарга позивача не може вважатися такою, що містить відомості про наявність в діях адвоката ОСОБА_3 ознак дисциплінарного проступку, що зумовило прийняття рішення про відмову в порушенні відносно адвоката дисциплінарної справи у відповідності до вимог ч.2 ст.36 Закону. Таким чином, позовні вимоги позивача є безпідставними і не підлягають задоволенню.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що 06 листопада 2017 року позивач звернувся із скаргою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області (далі - КДКА) якою просив притягти до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_3, оскільки остання у адвокатських запитах від 05 квітня 2017 року та 19 квітня 2017 року на ім'я голови Ужгородської РДА внесла неправдиві відомості щодо позивача, а саме звинуватила його, що позивач нібито сказала у судовому засіданні по справі № 308/7722/16ц, що відомості на сайті Ужгородської РДА сфальшовані.

Рішенням від 02 лютого 2018 року дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури у складі голови - КДКА Немеша П.Ф., Голови палати - Гончарова В.В., секретаря палати - Андрейкович О.В., членів палати Кракосевича І.Р., Марина В.Г., Отовчиць В.М. розглянувши у відкритому засіданні в приміщенні КДКА Закарпатської області матеріали перевірки відомостей щодо вчинення дисциплінарного проступку адвокатом ОСОБА_3, вирішила відмовити в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_3 у зв'язку з відсутністю в її діях ознак дисциплінарного проступку.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон) визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.

Відповідно до ст. 33 Закону, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

У відповідності до ст.20 Закону під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги.

Ч.1 ст.21 Закону України передбачено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов'язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов'язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Згідно із ст.12 Правил адвокатської етики (далі - Правила) всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження права особи на захист, професійних прав адвокатів, незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності

Ст.43 Правил встановлено, що представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов'язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог цих Правил, не виявляти неповаги до суду (суддів), поводитись гідно і коректно

Також, відповідно до п. 2.4, 2.5 ч. 2 ст. 43 Правил в ході судового розгляду справи адвокат не повинен посилатися в суді на завідомо неправдиві або завідомо викривлені фактичні обставини, або обставини, що завідомо не стосуються предмета спору; або на подані клієнтом докази, стосовно яких йому відомо, що вони є неправдивими, або докази, отримані з порушенням положень цих Правил; а також на особисту обізнаність з обставинами справи, а у виступі в судових дебатах - крім того, на обставини, які не були предметом дослідження під час судового провадження (щодо яких адвокатом не заявлялися клопотання, спрямовані на доказування таких обставин) за винятком загальновідомих фактів; порушувати порядок у судовому засіданні, припускатись сперечань з судом та висловлювань, що принижують честь і гідність суду або інших учасників процесу.

Згідно ст.34 Закону підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до ст.37 Закону, дисциплінарне провадження складається з таких стадій: проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; порушення дисциплінарної справи; розгляд дисциплінарної справи; прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно Ст.38 Закону, заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

З огляду на вказані норми права суд дійшов до висновку про те, що рішення Дисциплінарної палати від 02.02.18 про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_3 прийнято за результатами розгляду матеріалів перевірки скарги Відповідачки із врахуванням відповідної довідки, складеної членом Дисциплінарної палати, якому доручалося проведення такої перевірки.

Законодавець передбачив обов'язок суду змусити суб'єкт владних повноважень до правомірної поведінки, а не вирішувати питання, які належать до функцій і виключної компетенції останнього (дискреційні повноваження), тому втручання в таку діяльність є формою втручання в дискреційні повноваження наведеного органу та виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Оспорюване Рішення Дисциплінарна палата прийняла з дотриманням відповідних стадій дисциплінарного провадження. А відтак в межах дисциплінарного провадження.

На підставі наведеного суд не вбачає законних підстав для скасування рішення КДКА від 02 лютого 2018 року про відмову в порушення дисциплінарної справи відносно адвоката за скаргою позивача.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

У відповідності до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Входячи з підстав та предмету спору, системного аналізу положень чинного законодавства України та оцінки наявних у матеріалах справ доказів в сукупності, суд дійшов до висновку, що правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

На підставі наведеного та керуючись ст. 5, 9, 77, 139, 243, 246 КАС України суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.255 КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.П. Микуляк