Справа № 809/1021/18
Суддя: Остап'юк С.В.
Дата ухвалення: 2018-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" серпня 2018 р. справа № 809/1021/18

м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Остап'юка С.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Вудгофф" до Івано-Франківської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

12.06.2018 Товариство з обмеженою відповідальністю "Вудгофф" звернулося в суд з адміністративним позовом до Івано-Франківської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення № КТ-UA-2018 від 15.01.2018.

15.06.2018 ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду відкрито провадження за вказаним позовом, а справу, у відповідності до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 15.01.2018 Івано-Франківська митниця ДФС безпідставно прийняла рішення № КТ-UA-2018 про визначення коду товару, а саме змінено код товару - обезжирений соєвий шрот/макуха, заявленого по митній декларації №206070/2017/020225 від 22.12.2017, з коду на . Представник позивача зазначив, що таке рішення відповідача ґрунтується на експертному висновку Львівського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 11.01.2018. Натомість позивач на підтвердження правомірності визначення обезжиреного соєвого шроту/макухи за кодом товару вказав на експертний висновок №129/К від 05.02.2018, складений Товариством з обмеженою відповідальністю «Центр ветеринарної діагностики». Вважаючи рішення Івано-Франківської митниці ДФС № КТ-UA-2018 від 15.01.2018 протиправним, позивач звернувся з даним позовом до суду, в якому просить вищевказане рішення скасувати.

Відповідач скористався правом на подання відзиву на позовну заяву, який надійшов на адресу суду 29.06.2018, відповідно до якого представник Івано-Франківської митниці ДФС щодо заявлених позовних вимог заперечив (а.с.41-48). Вказаний відзив мотивований тим, що на підставі експертного висновку Львівського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 11.01.2018, відповідач прийняв рішення про зміну коду товару - обезжирений соєвий шрот/макуха з коду на , згідно якого вказаний товар визначив як «соєвий продукт, що використовується для годівлі тварин, у вигляді порошкоподібної речовини світло-коричневого кольору». Представник Івано-Франківської митниці ДФС зазначив, що приймаючи рішення № КТ-UA-2018 від 15.01.2018 відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені митним законодавством України.

Суд, розглянувши у відповідності до вимог статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, дослідивши докази і письмові пояснення, викладених у заявах по суті справи, встановив наступне.

22.12.2017 декларантом Товариством з обмеженою відповідальністю «Брокер-Сервіс» подано для митного оформлення електронну вантажну митну декларацію №UA206070/2017/020224 на товар «Соєвий шрот/макуха - порошок світло-жовтого кольору, очищений, подрібнений, знежирений, сушений, як похідне залишку олійно-екстракційної індустрії. Масова частка протеїну - 52,38%, вологості - 7,74%, жиру - 0,82%, пісок або кремній - 0,25%, нерозчинна зола - 1,04%, клітковина - 3,16%. Застосовується як корм для тварин (в біг-бегах по 1200 кг) - 24000 кг. Виробник PRESTIGE FEED MILLS LTD. Країна виробництва Індія» (а.с.14-15).

У зв'язку із спірними питаннями класифікації вищевказаного товару відділ адміністрування митних платежів Івано-Франківської митниці ДФС скерував запит до Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 26.12.2017 №25 про проведення дослідження з метою визначення складу товарів та інших характеристик необхідних для класифікації товару.

За результатами лабораторних досліджень Львівський відділ з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 11.01.2018 склав експертний висновок (а.с.17-24).

15.01.2018 Івано-Франківська митниця ДФС прийняла рішення № КТ-UA-2018 про визначення коду товару, а саме змінено код товару - обезжирений соєвий шрот/макуха, заявленого по митній декларації №206070/2017/020225 від 22.12.2017, з коду на (а.с.16). Згідно прийнятого рішення пред'явлений позивачем для митного оформлення товар є «Соєвий продукт, що використовується для годівлі тварин, у вигляді порошкоподібної речовини світло-коричневого кольору. Продукт характеризується наступними показниками: масова частка вологи - 9,8%, масова частка сирого протеїну - 50,24% (у перерахунку на суху речовини - 55,69%), масова частка сирого жиру - 0,67 (у перерахунку на суху речовини - 0,74%). Продукт, окрім процесу вилучення олії, пройшов додаткову волого-теплову обробку - тостування, у процесі якої покращується якість протеїну, у значній мірі послаблюється інгібіторна дія на трипсин та зменшується активність уреази. З продукту видалені відновлюючи цукри та крохмаль. Виробник PRESTIGE FEED MILLS LTD. Індія».

05.02.2018 Товариством з обмеженою відповідальністю «Центр ветеринарної діагностики» за замовленням Товариства з обмеженою відповідальністю "Вудгофф" складено експертний висновок №129/К, згідно якого масова частка легкорозчинних вуглеводів (цукрів) в обезжиреному соєвому шроті/макусі становить 12,70% на натуральну вологу та 14,22% на абсолютно суху речовину, а масова частка легко гідролізних вуглеводів (крохмаль) становить 4,90% на натуральну вологу та 5,49% на абсолютно суху речовину (а.с.25-26).

08.02.2018 Виробничо-технологічний центр контролю якості та безпеки продуктів харчування, комбікорму та комбікормової сировини за замовленням позивача склав протокол випробувань №9150, згідно якого вміст крохмалю в обезжиреному соєвому шроті/макусі становить 8,84% на абсолютно суху речовину (а.с.27).

Товариство з обмеженою відповідальністю "Вудгофф" звернулось до Державної фіскальної служби України із скаргою від 20.02.2018 №0902 на рішення Івано-Франківської митниці ДФС № КТ-UA-2018 від 15.01.2018 (а.с.30-33).

За результатами розгляду скарги позивача від 20.02.2018 №0902 Державна фіскальна служба України листом від 23.03.2018 №10613/6/99-99-19-03-03-15 повідомила Товариство з обмеженою відповідальністю "Вудгофф", що підстав для відкликання рішення Івано-Франківської митниці ДФС № КТ-UA-2018 від 15.01.2018 немає (а.с.34-37).

Вважаючи оскаржене рішення № КТ-UA-2018 від 15.01.2018 протиправним, позивач звернувся з даним позовом до суду, в якому просить скасувати рішення Івано-Франківської митниці ДФС № КТ-UA-2018 від 15.01.2018.

Вирішуючи даний спір, суд виходив з таких мотивів та норм права.

Відносини, що виникають при здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, регулюються нормами Митного кодексу України (надалі - МК України) та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи.

У відповідності до норм частин 1 - 5 статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Як складний випадок класифікації товару розуміють випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Згідно частини 7 статті 69 МК України рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

При цьому, термін «класифікація товару» для цілей розділу ІV МК України міститься в пункті 3 Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за №1085/21397 (далі - Порядок №650), та розуміється як: визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України «Про митний тариф України» (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Також, в пункті 3 розділу І Порядку №650 визначено, що контроль правильності класифікації товарів - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Згідно з пунктами 1 та 2 розділу ІІІ зазначеного Порядку №650 декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 МК України, а посадові особи митного поста здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів.

Пунктом 4 розділу ІІІ цього Порядку №650 встановлено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом перевірки відповідності:

- відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу;

- заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС. При цьому, така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів «а» та «б» абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару.

У разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару (пункт 5 розділу ІІІ Порядку №650).

У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення (пункт 6 розділу ІІІ Порядку №650).

Відповідно до частин 2-4 статті 67 МК України в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовуються сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

В силу норми статті 67 МК України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Крім того, з метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено пояснення до УКТ ЗЕД, побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, що затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401.

Відповідно до пунктів 1-4, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД додатку до Закону України «Про Митний тариф України» класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Згідно матеріалів справи 22.12.2017 декларантом Товариством з обмеженою відповідальністю «Брокер-Сервіс» подано для митного оформлення електронну вантажну митну декларацію №UA206070/2017/020224 на товар «Соєвий шрот/макуха - порошок світло-жовтого кольору, очищений, подрібнений, знежирений, сушений, як похідне залишку олійно-екстракційної індустрії. Масова частка протеїну - 52,38%, вологості - 7,74%, жиру - 0,82%, пісок або кремній - 0,25%, нерозчинна зола - 1,04%, клітковина - 3,16%. Застосовується як корм для тварин (в біг-бегах по 1200 кг) - 24000 кг. Виробник PRESTIGE FEED MILLS LTD. Країна виробництва Індія» (а.с.14-15). Вказаний товар за кодом УКТ ЗЕД був віднесений позивачем до товарної категорії (Макуха та інші тверді відходи і залишки, одержані під час вилучення соєвої олії, мелені або немелені, негранульовані або гранульовані, група 23 «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин» розділ IV «Готові харчові продукти; алкогольні та безалкогольні напої і оцет; тютюн та його замінники»).

Наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Так, згідно пояснення до товарної позиції 2304 до цієї товарної позиції включаються макуха та інші тверді відходи і залишки, що залишаються після добування олії із сої за допомогою розчинників, олійницького преса або роторного експелера. Ці відходи і залишки є цінним кормом для тварин. Відходи і залишки, що включаються до цієї товарної позиції, можуть бути у вигляді плиток (брикетів), борошна чи гранул (дивись Загальні положення до цієї групи). До цієї товарної позиції включається також нетекстуроване знежирене соєве борошно, придатне для споживання людиною.

До цієї товарної позиції не включаються: (а) олiйний фуз або жировi залишки (товарна позиція 1522); (b) білкові концентрати, одержувані шляхом видалення деяких компонентів знежиреного соєвого борошна (використовувані як добавки в харчові продукти), та текстуроване соєве борошно (товарна позиція 2106).

Ця товарна позиція не включає соєві пластівці, мелені чи немелені, з яких не була екстрагована соєва олія (позиція 2308).

Як зазначено судом вище, 15.01.2018 Івано-Франківська митниця ДФС прийняла рішення № КТ-UA-2018 про визначення коду товару, а саме змінено код товару - обезжирений соєвий шрот/макуха, заявленого по митній декларації №206070/2017/020225 від 22.12.2017, з коду на (а.с.16).

В свою чергу, товарна категорія включає в себе продукти, що використовуються для годiвлi тварин (група 23 «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин» розділ IV «Готові харчові продукти; алкогольні та безалкогольні напої і оцет; тютюн та його замінники»).

До цієї товарної позиції включаються підсолоджені корми та готові кормові продукти, що складаються з суміші декількох поживних речовин, які призначені: (1) для забезпечення тварин раціональним і збалансованим повсякденним раціоном (повноцінний корм); (2) для одержання придатного повсякденного раціону шляхом додання в господарський (тобто зроблений у господарстві) корм органічних чи неорганічних речовин (додаткові корми); або (3) для використання під час приготування повноцінних кормів або додаткових кормів.

До цієї товарної позиції включаються продукти, використовувані для годівлі тварин, одержані в результаті оброблення продуктів рослинного чи тваринного походження та оброблені до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідного матеріалу, наприклад, у випадку продуктів, одержаних з рослинних матеріалів, характерна клітинна будова вихідної рослинної сировини стала невпізнанною під час розгляду під мікроскопом.

"Господарські" корми зазвичай мають досить низький вміст білків, мінеральних речовин і вітамінів. Продукти, призначені для компенсації цих недоліків і забезпечення добре збалансованого кормового раціону, складаються з білків, мінеральних речовин чи вітамінів і додаткової кількості енергетичних кормів (вуглеводів), що виконують роль носіїв для інших інгредієнтів.

Хоча в якісному відношенні ці готові продукти мають майже такий же склад, що і продукти, описані вище в пункті (А), вони відрізняються відносно високим вмістом однієї конкретної поживної речовини.

Суд звертає увагу на те, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 МК України.

Як встановлено судом вище, рішення № КТ-UA-2018 від 15.01.2018 про визначення коду товару прийнято Івано-Франківською митницею ДФС на підставі експертного висновку Львівського відділ з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС №115 від 11.01.2018 (а.с.17-24).

Лабораторне дослідження проводилось Львівським відділом з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС у зв'язку із спірними питаннями класифікації товару «Соєвий шрот/макуха - порошок світло-жовтого кольору, очищений, подрібнений, знежирений, сушений, як похідне залишку олійно-екстракційної індустрії. Масова частка протеїну - 52,38%, вологості - 7,74%, жиру - 0,82%, пісок або кремній - 0,25%, нерозчинна зола - 1,04%, клітковина - 3,16%. Застосовується як корм для тварин (в біг-бегах по 1200 кг) - 24000 кг. Виробник PRESTIGE FEED MILLS LTD. Країна виробництва Індія», який підлягав митному оформленню 22.12.2017 згідно електронної вантажної митної декларації №UA206070/2017/020224 (а.с.14-15).

Згідно експертного висновку Львівського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС №115 від 11.01.2018 завданням для дослідження було визначення складу товарів та інші характеритики необхідні для класифікації товарів.

Відповідно до акту про взяття проб (зразків) товарів від 22.12.2017 №22/2 було надано зразки товару одного найменування, у двох примірниках (досліджуваний і контрольований), кожен запакований у пластиковий пакет, під непорушеним митним забезпеченням - металевою пломбою 206/019 та з маркувальними етикетками (відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 02.12.2016 №1058).

В експертному висновку Львівського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС №115 від 11.01.2018 зазанчено, що проба має вигляд порошкоподібної речовини світло-коричневого кольору. Визнкачений жирно-кислотний склад проби свідчить про належність продукту до такого, що виготовлений із соєвої сировини: масова частка вологи та летких речовин - 9,8%, масова частка жиру в перерахунку на суху речовини - 0,67%, масова частка протеїну в перерахунку на суху речовини - 55,69%.

За зовнішнім виглядом проба не є борошном текстурованим. За результатами дослідження проба не є білковим концентратом (харчовим), макухою (кормовою).

За результатами визначення показників проби не можна надати висновок щодо її належності до борошна соєвого знежиреного харчового або шроту соєвого.

За наданою технологією виробництва соєвий шрот отримується за схемою екстрагування з попередньо обробленого насіння сої з застосуванням вологотеплового оброблення - тостування.

Відповідно до ДСТУ 4230:2003 «Шрот соєвий кормовий. Загальні технічні умови» соєвий шрот кормовий отримують за схемами форм пресування-екстрагування чи прямого екстрагування з попередньо обробленого насіння сої (вологотеплова обробка) - тостування і збагачення (чи без збагачення) ліпідами (гліцеридами, жирними кислотами, натрієвими солями жирних кислот, фосфатидами, токоферолами та іншими супутніми жирам речовинами). Залежно від способу виробництва та показників якості шрот соєвий кормовий виготовляють тостований та тостований, збагачений ліпідами; у формі гранульованого і негранульованого продукту. Шрот соєвий кормовий призначений для кормових цілей безпосереднім уведенням в раціон тварин, а також для виробництва комбікормової продукції.

Отже, кормовий шрот, що включається до товарної позиції 2304 УКТ ЗЕД та відповідає ДСТУ 4230:2003, це продукт переробки (відходи) сої, отриманий за рахунок простих технологічних операцій (пресування, екстрагування, тостування, гранулювання).

Згідно експертного висновку Львівського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС №115 від 11.01.2018 відновлюючих цукрів та крохмалю у складі проби не виявлено.

Тобто, товар «соєвий шрот кормовий» є спеціально розробленим високо протеїновим продуктом на базі соєвого шроту, з якого вилучено крохмаль та цукри. Використовується цей продукт в комбінованих кормах для їх збалансування за рівнем білка.

Як зазначено судом вище, згідно пояснень до товарної позиції 2309 УКТ ЗЕД, вказана товарна позиція включає, зокрема, готові продукти для доповнення (збалансування) господарських кормів (додаткові корми).

З метою спростування висновків Львівського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС щодо відсутності в складі товару відновлюючих цукрів та крохмалю, Товариства з обмеженою відповідальністю "Вудгофф" замовило в Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр ветеринарної діагностики» дослідження, за результатми якого 05.02.2018 було складено експертний висновок №129/К.

На дослідження, згідно акту експертизи Торгово-промислової палати України №ВА-3 від 18.01.2018 та акта відбору проб (зразків) від 18.01.2018, направлені проби: соєва обезжирина макуха/шрот в кількості 24 тони, що експортувалася позивачем згідно інвойса №PFML/Е/М/134 від 23.08.2017.

Згідно вказаного експертного висновку №129/К від 05.02.2018 масова частка легкорозчинних вуглеводів (цукрів) в обезжиреному соєвому шроті/макусі становить 12,70% на натуральну вологу та 14,22% на абсолютно суху речовину, а масова частка легко гідролізних вуглеводів (крохмаль) становить 4,90% на натуральну вологу та 5,49% на абсолютно суху речовину (а.с.25-26).

Також, 08.02.2018 Виробничо-технологічний центр контролю якості та безпеки продуктів харчування, комбікорму та комбікормової сировини за замовленням позивача склав протокол випробувань №9150, згідно якого вміст крохмалю в обезжиреному соєвому шроті/макусі становить 8,84% на абсолютно суху речовину (а.с.27).

Таким чином, висновками Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр ветеринарної діагностики» за №129/К від 05.02.2018 та Виробничо-технологічний центр контролю якості та безпеки продуктів харчування, комбікорму та комбікормової сировини спроставано висновки Львівського відділ з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС щодо відсутності в складі товару відновлюючих цукрів та крохмалю.

Як наслідок, відносно спірного товару, відповідачем передчасно та за відсутності ґрунтовних підстав присвоєно новий код товару УКТЗЕД- (інші продукти для годівлі тварин), замість коду УКТЗЕД- (макуха та інші твердi відходи i залишки, одержані під час вилучення соєвої олії, мелені або немелені, негранульовані або гранульовані).

За таких обставин, відповідач безпідставно змінив код товару з на , тому, суд вважає протиправним рішення Івано-Франківської митниці ДФС про визначення коду товару Товариству з обмеженою відповідальністю "Вудгофф".

Враховуючи вищевикладене, суд вважає вимоги позивача обґрунтованими, а позов таким, що підлягає до задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, враховуючи, що заявлені позовні вимоги підлягають до задоволення, позивач, платіжним дорученням за №825 від 05.06.2018 підтвердив сплату судового збору розмірі 1 762 гривні, за подання даного адміністративного позову, суд робить висновок про стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача сплачений судовий збір в розмірі 1 762 гривні.

На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 241-246, 250, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Івано-Франківської митниці ДФС (вулиця Короля Данила, 20, місто Івано-Франківськ, ) за №КТ-UA від 15.01.2018 про визначення коду товару Товариству з обмеженою відповідальністю "Вудгофф" (вулиця Лесі Українки, 36, село Студінка, Калуський район, Івано-Франківська область, ).

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Вудгофф" (вулиця Лесі Українки, 36, село Студінка, Калуський район, Івано-Франківська область, ) за рахунок бюджетних асигнувань Івано-Франківської митниці ДФС (вулиця Короля Данила, 20, місто Івано-Франківськ, ) сплачений судовий збір в розмірі 1 762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривні.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. Відповідно до статтей 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції або через Івано-Франківський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Остап'юк С.В.