Справа № 810/3810/18
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2018-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 липня 2018 року м. Київ № 810/3810/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору в межах позовної заяви ОСОБА_1 до Вишгородського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, Головного територіального управління юстиції у Луганській області про визнання протиправними та скасування рішень та записів актів цивільного стану,

в с т а н о в и в:

до суду звернулась ОСОБА_1 з позовом, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати рішення та записи актів цивільного стану відповідачів .

Разом із позовною заявою подала клопотання про звільнення її від сплати судового збору. В обґрунтування підстав звільнення від оплати посилається на те, що вона є внутрішньо переміщеною особою та має низький рівень доходу.

Дослідивши доводи клопотання у співставленні з його мотивами та наявними доказами, суд вважає за необхідне залишити його без задоволення, з огляду на таке:

відповідно до ч. 1 ст. 133 КАСУ суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті, - ч. 2 ст. 8 Закону.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності (ст. 8 КАСУ) всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

У позовній заяві сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та надати суду відповідні (належні та достовірні) докази, які посвідчують вказані обставини.

Пленум Вищого адміністративного суду України Постанові від 23.01.2015 р. № 2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Суд зазначає, що позивачка не включена до числа осіб, звільнених від оплати судового збору при подачі позовів, зокрема, до адміністративного суду, що прямо передбачено Законом України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент подання позову), а тому є платником судового збору на загальних підставах.

Крім того, суд вбачає за доцільне нагадати про положення ст. 129 Конституції України, яким запроваджено таку засаду судочинства як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Відповідно до ст. 8 КАСУ, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками, - ч. 2 ст. 8 КАСУ.

Факт того, що позивачка є внутрішньо переміщеною особою має підтверджуватись відповідною довідкою про взяття на її облік, як внутрішньо переміщеної особи, ч.1 ст. 4 Закону України № 1706-VII від 20.10.2014 р.

Щодо складного матеріального становища, то згідно даних Держстату України 54% українців мають низький рівень доходів та вважаються малозабезпеченими, тому в кожному конкретному випадку особа, яка претендує на пільги при зверненні до суду повинна довести належними та допустимими доказами своє скрутне матеріальне становище, зокрема, актом обстеження житлових умов; довідкою з центру зайнятості про взяття на облік як безробітної та одержання допомоги як безробітна; довідкою з відділу субсидій про неспроможність оплачувати комунальні послуги та одержання відповідних доплат від держави; довідкою про інвалідність або утримання трьох та більше дітей за відсутності постіного джерела доходів тощо.

З урахуванням відсутності підтверджуючих документів, які дають право оцінити матеріальне становище суб'єкта звернення та його статусу, суд не знаходить законних підстав для задоволення заявленого клопотання про звільнення позивачки від сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. 8, 133, 243, 246, 256 КАСУ, суд

у х в а л и в:

у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного адміністративного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її складання (підписання).

Суддя Брагіна О.Є.