Справа № 752/1748/18
Суддя: Мєзєнцев Є.І.
Дата ухвалення: 2018-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 752/1748/18
01 серпня 2018 року м. Київ
Київський апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Мєзєнцева Є.І., суддів - Файдюка В.В., Чаку Є.В., при секретарі Войтковській Ю.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в м. Києві на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 24 травня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -
ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з адміністративним позовом до Управління патрульної поліції в м. Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення серії БР № 895167 від 18 січня 2018 року.
Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 24 травня 2018 року адміністративний позов задоволено повністю, стягнено на користь держави за рахунок бюджетних асигнувань Управління патрульної поліції в м. Києві судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, в першу чергу безпідставність стягнення судового збору, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

У той же час, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на те, що відповідно до ч. 1 ст. 324 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції у випадках і в порядку, встановлених статтею 249 цього Кодексу, може постановити окрему ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 249 Кодексу адміністративного судочинства України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб'єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання (ч. 5 ст. 249 Кодексу адміністративного судочинства України).

Судом встановлено, що працівник 1 батальйону 5 роти Управління патрульної поліції у м. Києві Денискін (посада, спеціальне звання, ім'я та по батькові при оформленні постанови не зазначено) виніс постанову серії БР №895167 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності по ч. 2 ст. 122 КУпАП, якою накладено штраф в розмірі 425.00 грн.

Відповідно до вимог ст. 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, постанова повинна містити:

- найменування органу (прізвище, ім'я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову;

- дату розгляду справи;

- відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім'я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування;

- опис обставин, установлених під час розгляду справи;

- зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення;

- прийняте у справі рішення.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, крім даних, визначених частиною другою цієї статті, повинна містити відомості про:

- дату, час і місце вчинення адміністративного правопорушення;

- транспортний засіб, який зафіксовано в момент вчинення правопорушення (марка, модель, номерний знак);

- технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис;

- розмір штрафу та порядок його сплати;

- правові наслідки невиконання адміністративного стягнення та порядок його оскарження;

- відривну квитанцію із зазначенням реквізитів та можливих способів оплати адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

Втім, зміст оскаржуваної постанови у справі про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення та бланку постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованому не в автоматичному режимі передбаченому Додатком 6 до Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, а саме не було зазначено посади, спеціального звання, ім'я та по батькові особи, яка розглядає справу про адміністративне правопорушення, а тому неможливо встановити особу поліцейського, який здійснив притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Колегія суддів зазначає, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії» «Онер'їлдіз проти Туреччини», «Megadat.com S.r.l. проти Молдови», «Москаль проти Польщі»).

Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії», «Тошкуце та інші проти Румунії») і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах які зачіпають виборчі права (див. зазначені вище рішення у справах «Онер'їлдіз проти Туреччини», «Беєлер проти Італії»).

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення «Москаль проти Польщі»).

Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії»).

Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» та у справах «Ґаші проти Хорватії» «Трґо проти Хорватії»).

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 06.09.1978 року у справі «Класс та інші проти Німеччини», «із принципу верховенства права випливає, зокрема, що втручання органів виконавчої влади у права людини має підлягати ефективному нагляду, який, як правило, повинна забезпечувати судова влада. Щонайменше це має бути судовий нагляд, який найкращим чином забезпечує гарантії незалежності, безсторонності та належної правової процедури».

Враховуючи викладене, суд вирішив постановити окрему ухвалу відносно посадової особи 1 батальйону 5 роти Управління патрульної поліції у м. Києві Денискіна і направити її Управлінню патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону, а саме порушення ст. 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення та ч. 2 ст. 19 Конституції України, в частині необхідності повного зазначення призвіща, ім'я та по батькові, посади особи, яка здійснює провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Керуючись статтями 241, 242, 243, 246, 249, 324, 325, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ :

Винести окрему ухвалу щодо порушення посадовою особою 1 батальйону 5 роти Управління патрульної поліції у м. Києві Денискіним ст. 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення та ч. 2 ст. 19 Конституції України.

Направити окрему ухвалу Управлінню патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

Про результати розгляду окремої ухвали та вжиті заходи письмово проінформувати Київський апеляційний адміністративний суд у місячний термін з дня отримання означеної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, та може бути оскаржена особами, яких вона стосується безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у тридцятиденний строк в порядку, встановленому статтями 329-331 КАС України.

Головуючий суддя Є.І.Мєзєнцев

суддя В.В.Файдюк

суддя Є.В.Чаку