Справа № 826/7605/18
Суддя: Шрамко Ю.Т.
Дата ухвалення: 2018-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

31 липня 2018 року №826/7605/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шрамко Ю.Т., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Статус Буд-Плюс" (місцезнаходження: 04086, м. Київ, вул. Олени Теліги, 41) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4В) про визнання протиправними та скасування наказів, зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва, (також далі - суд), надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Статус Буд-Плюс", (далі - позивач), до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), (далі - відповідач), в якому позивач просив:

- визнати протиправним та скасувати з моменту прийняття наказ відповідача №48 від 03.03.2018 р. "Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності";

- визнати протиправним та скасувати з моменту прийняття наказ відповідача №64 від 16.03.2018 р. "Про внесення змін до наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності" від 03.03.2018 р. №48";

- зобов'язати відповідача вжити заходи щодо внесення інформації до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів щодо чинності документів декларативного характеру, які були виключені на підставі наказу №48 від 03.03.2018 р. "Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності" (зі змінами внесеними наказом №64 від 16.03.2018 р.).

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що відповідачем безпідставно та з порушенням вимог законодавства прийнято оскаржувані накази, а тому вони є протиправними та підлягають скасуванню, а відомості, які були виключені з єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів щодо чинності документів декларативного характеру на підставі оскаржуваних наказів, повинні бути внесені в зазначений реєстр.

Відповідач позовні вимоги не визнав, просив у задоволенні позову відмовити повністю, оскільки оскаржувані накази прийнято відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно письмових клопотань представників сторін про розгляд справи без їх участі, судом ухвалено розгляд справи здійснювати у письмовому провадженні.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Відповідачем відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ та Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 було зареєстровано подані позивачем:

1) декларації про початок виконання будівельних робіт:

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (перша черга будівництва - вул. Малоземельна, 75-Д, - будинок № 1); м. Київ, Дарницький район, вул. Малоземельна, 75-Д» № КВ 05 від 17.02.2017;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (друга черга будівництва - вул. Малоземельна, 75-Г - будинок № 2); м. Київ, Дарницький район, вул. Малоземельна, 75-Г» № КВ 54 від 06.12.2016;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (третя черга будівництва - вул. Малоземельна, 75-Б - будинок № 3); м. Київ, Дарницький район, вул. Малоземельна, 75-Б» № КВ 38 від 06.12.2016;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (четверта черга будівництва - вул. Малоземельна, 75 - будинок № 4); м. Київ, Дарницький район, вул. Малоземельна, 75» № КВ 18 від 06.12.2016;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (п'ята черга будівництва - вул. Малоземельна, 75-А - будинок № 5); м. Київ, Дарницький район, вул. Малоземельна, 75-А» № КВ 89 від 06.12.2016;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (шоста черга будівництва - вул. Центральна, 21, - будинок № 6); м. Київ, Дарницький район, вул. Центральна, 21» № КВ 85 від 06.12.2016;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (сьома черга будівництва - вул. Центральна, 19, - будинок № 7); м. Київ, Дарницький район, вул. Центральна, 19» № КВ 75 від 06.12.2016;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (восьма черга будівництва - вул. Центральна, 21-А, - будинок № 8); м. Київ, Дарницький район, вул. Центральна, 21-А» № КВ 61 від 06.12.2016;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-ЕЗ, 75-Г, 75-Д, (дев'ята черга будівництва - вул. Центральна, 21-А, - будинок № 9); м. Київ, Дарницький район, вул. Центральна, 21-А» № КВ 62 від 02.06.2017;

2) декларації про готовність об'єктів до експлуатації:

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (перша черга будівництва - вул. Малоземельна, 75-Д - будинок № 1); м. Київ, Дарницький район, вул. Малоземельна, 75-Д» № КВ 92 від 09.06.2017;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (друга черга будівництва - вул. Малоземельна, 75-Г - будинок № 2); м. Київ, Дарницький район, вул. Малоземельна, 75-Г» № КВ 66 від 09.06.2017;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (третя черга будівництва - вул. Малоземельна, 75-Б - будинок № 3); м. Київ, Дарницький район, вул. Малоземельна, 75-Б» № КВ 91 від 09.06.2017;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (четверта черга будівництва - вул. Малоземельна, 75 - будинок № 4); м. Київ, Дарницький район, вул. Малоземельна, 75» № КВ 08 від 09.06.2017;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (п'ята черга будівництва - вул. Малоземельна, 75-А, - будинок № 5); м. Київ, Дарницький район, вул. Малоземельна, 75-А» № КВ 29 від 09.06.2017;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д. (шоста черга будівництва - вул. Центральна, 21, - будинок № 6); м. Київ, Дарницький район, вул. Центральна, 21» № КВ 05 від 09.06.2017;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (сьома черга будівництва - вул. Центральна, 19, - будинок № 7); м. Київ, Дарницький район, вул. Центральна, 19» № КВ 77 від 09.06.2017;

- «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д, (восьма черга будівництва - вул. Центральна, 21-А, - будинок № 8); м. Київ, Дарницький район, вул. Центральна, 21-А» № КВ 93 від 09.06.2017.

Позивач є замовником будівництва об'єктів у вказаних вище деклараціях про початок виконання будівельних робіт та деклараціях про готовність об'єкта до експлуатації, проектна документація розроблена позивачем, під керівництвом головного архітектору проекту Седака Дениса Юрійовича та затверджена наказом позивача від 25.11.2016 № 25/11; авторський нагляд здійснює Швиденко Олександр Юрійович (кваліфікаційний сертифікат Серія АА № 001171); генеральний підрядник - ТОВ «СТАТУС БУД-ПЛЮС» (позивач).

Згідно листа Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 22.12.2017 № 4, відповідно до якого останнім розглянуто лист ГО «Садове місто» від 27.10.2017 № 27, щодо початку виконання будівельних робіт по об'єкту будівництва по вул. Центральній, 19, 21, 21-а та вул. Малоземельній, 75, 75-а, 75-6, 75-в, 75-г, 75-д у Дарницькому районі м. Києва (кадастровий номер :90:926:0025), за результатами розгляду якого, Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив, що рішенням Київської міської ради земельні ділянки на вул. Малоземельній, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва були передані у власність для будівництва та обслуговування житлових будинків, господарських будівель та споруд.

03.03.2018 відповідач прийняв наказ № 48 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності» (далі також наказ № 48 від 03.03.2018), яким скасовано реєстрацію:

1. декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (перша черга - вул. Малоземельна, 75-Д - будинок № 1)» від 17.02.2017 № КВ 05;

2. декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I - III категорії складності «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (перша черга - вул. Малоземельна 75-Д - будинок № 1)» від 09.06.2017 № КВ 92;

3. декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (друга черга - вул. Малоземельна, 75-Г - будинок № 2)» від 06.12.2016 № КВ 54;

4. декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I - III категорії складності «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (друга черга - вул. Малоземельна 75-Г - будинок № 2)» від 09.06.2017 № КВ 66;

5. декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (третя черга - вул. Малоземельна, 75-Б - будинок № 3)» від 06.12.2016 № КВ 38;

6. декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I - III категорії складності «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (третя черга - вул. Малоземельна 75-Б - будинок № 3)» від 09.06.2017 № КВ 91;

7. декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (четверта черга - вул. Малоземельна, 75 - будинок № 4)» від 06.12.2016 № КВ 18;

8. декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I - III категорії складності «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (четверта черга - вул. Малоземельна 75 - будинок № 4)» від 09.06.2017 № КВ 08;

9. декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (п'ята черга - вул. Малоземельна, 75-А - будинок № 5)» від 06.12.2016 № КВ 89;

10. декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I - III категорії складності «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (п'ята черга - вул. Малоземельна, 75-А - будинок № 5)» від 09.06.2017 № КВ 29;

11. декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (шоста черга - вул. Центральна, 21 - будинок № 6)» від 06.12.2016 № КВ 85;

12. декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I - III категорії складності «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (шоста черга - вул. Центральна, 21 - будинок № 6)» від 09.06.2017 № КВ 05;

13. декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (сьома черга - вул. Центральна, 19 - будинок № 7)» від 06.12.2016 № КВ 75;

14. декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I - III категорії складності «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (сьома черга - вул. Центральна, 19 - будинок № 7)» від 09.06.2017 № КВ 77;

15. декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (восьма черга - вул. Центральна, 21-А - будинок № 8)» від 06.12.2016 № КВ 61;

16. декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I - III категорії складності «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (восьма черга - вул. Центральна, 21-А - будинок № 8)» від 09.06.2017 № КВ 93;

17. декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво зблокованих житлових будинків за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д у Дарницькому районі м. Києва (дев'ята черга - вул. Центральна, 21-А - будинок № 9)» від 02.06.2017 № КВ 62.

Наказом від 03.03.2018 № 48 також визначено Управлінню дозвільних процедур забезпечити невідкладне направлення копії оскаржуваного наказу до Державної архітектурно-будівельної інспекції України для виключення запису щодо реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт від 17.02.2017 № КВ 05, від 06.12.2016 № КВ 54, від 06.12.2016 № КВ 38, від 06.12.2016 № КВ 18, від 06.12.2016 № КВ 89, від 06.12.2016 № КВ 85, від 06.12.2016 № КВ 75, від 06.12.2016 № КВ 61, від 02.06.2017 № КВ 62 та декларацій про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I - III категорії складності від 09.06.2017 № КВ 92, від 09.06.2017 № КВ 66, від 09.06.2017 № КВ 91, від 09.06.2017 № КВ 08, від 09.06.2017 № КВ 29, від 09.06.2017 № КВ 05, від 09.06.2017 № КВ 77, від 09.06.2017 № КВ 93 з єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Надалі наказом № 64 від 16.03.2018 «Про внесення змін до наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності» від 03.03.2018 № 48» (далі також наказ № 64 від 16.03.2018 року) відповідач вніс зміни до пункту 18 наказу від 03.03.2018 № 48, доповнивши його після слів та цифр: «від 09.06.2017 № КВ 93» словами та цифрами: «а також повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 16.03.2017 № КВ 06, від 16.03.2017 № КВ 14, від 16.03.2017 № КВ 22, від 02.06.2017 № КВ 44, від 02.06.2017 № КВ 80, від 02.06.2017 № КВ 65, від 16.03.2017 № КВ 18, від 16.03.2017 № КВ 0».

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 № 687-XIV (далі - Закон № 687-XIV) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, в силу норм п. 2 ч. 1 ст. 34, ч. 1 і 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ (далі - Закон № 3038-VІ) (в редакції, що діяла на час реєстрації декларацій) замовник мав право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надавалось замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводив орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Статтею 10 Закону № 687-XIV визначено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону № 3038-VІ.

Згідно з частинами першою та другою статті 41 Закону № 3038-VІ державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 р. № 553 (далі Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 6, 7 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, окрім іншого, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктом 16 зазначеного Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктом 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих і перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності», зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт можуть бути скасовані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у разі:

1) подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт;

2) наявності відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю;

4) скасування містобудівних умов та обмежень;

5) виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта;

6) виконання будівельних робіт, не передбачених згідно з декларацією про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. 2 ст. 39-1 Закону № 3038-VІ, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що обов'язковою передумовою для прийняття оскаржуваних наказів повинно бути здійснення органом державного архітектурно-будівельного контролю (відповідачем) заходів контролю у порядку проведення планової або позапланової перевірки.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 26 червня 2018 року у справі 826/20445/16, від 14 березня 2018 року № 814/1914/16.

При цьому, суд констатує, що відповідачем не доведено жодними належними та допустимими доказами, що оскаржувані накази були прийняті у зв'язку з реалізацією відповідачем своїх контрольних функцій та в межах планових або позапланових заходів контролю. Відповідач не проводив перевірку за фактами, викладеними в листі Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 22.12.2017 № 4, відповідач не оформлював її результати в порядку, встановленому законодавством України, відтак наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 48 від 03.03.2018 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності» та наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради № 64 від 16.03.2018 «Про внесення змін до наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності» від 03.03.2018 № 48» є протиправними та підлягають скасуванню.

Також суд звертає увагу, що відповідачем допущено порушення вимог абзацу четвертого пункту 7 Порядку № 553. Відповідно до вимог зазначеного положення Порядку № 553, підставами для проведення позапланової перевірки є необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Отже, законодавством передбачено трьохмісячний термін для перевірки достовірності даних, що викладені в деклараціях, які були зареєстровані відповідачем.

Аналогічна позиція висловлена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 12.04.2016 року у справі № К/800/48871/15.

Прийнявши оскаржувані накази № 48 від 03.03.2018 та № 64 від 16.03.2018 відповідачем було порушено зазначений трьохмісячний строк, що є додатковим підтвердженням протиправності оскаржуваних наказів.

Одним із основних елементів верховенства права є принцип правової визначеності, який, серед іншого, передбачає, що закони мають бути чіткими і зрозумілими, закони не повинні бути суперечливими, а у випадку недостатньої чіткості чи суперечливості норм права вони мають тлумачитися на користь невладного суб'єкта.

Крім того, у рішенні від 11.04.2013 р. по справі «Вєренцов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що будь-які обмеження, які накладаються, мають базуватися на положеннях основного законодавства. Саме законодавство має бути сформульованим з достатньою чіткістю, щоб надати особі можливість визначити, чи буде її поведінка суперечити закону, та якими можуть бути вірогідні наслідки порушень. Передбачення у національному законодавстві чітких визначень є істотною умовою для того, щоб закон залишався нескладним для розуміння та застосування, а також для запобігання спробам регулювати діяльність, яка не підлягає регулюванню.

Принцип правової визначеності як складової верховенства права, який передбачає, що органи державної влади повинні бути обмежені у своїх діях заздалегідь встановленими та оголошеними правилами, які дають можливість передбачити з великою точністю примусові заходи, що будуть застосовані представниками влади в тій чи іншій ситуації. Беручи це до уваги, особа може впевнено планувати свої дії. Європейська Комісія за демократію через право (Венеціанська Комісія) у Доповіді щодо верховенства права зазначила, що однією з складових верховенства права є правова визначеність; вона вимагає, щоб правові норми були чіткими й точними, спрямованими на те, щоб забезпечити постійну прогнозованість ситуацій правовідносин, що виникають (пункти 41, 46 Доповіді).

Відтак для позивача принцип правової визначеності був порушений, коли відповідач, пропустивши трьохмісячний строк, наданий йому законодавством, протягом якого позивач міг очікувати проведення щодо нього контрольних заходів, скасував реєстрацію відповідних декларацій.

Також, суд виходить з того, що відповідно до пункту 1 частини першої статті 17 КАС України, компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Враховуючи вище наведені положення законодавства, під актом державного чи іншого органу слід розуміти юридичну форму рішень цих органів - офіційний письмовий документ, який породжує певні наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших відносин і має обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

Рішення суб'єкта владних повноважень у контексті положень КАС України необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Нормативно-правові акти - рішення, дію яких поширено на невизначене або визначене загальними ознаками коло осіб і які призначені для неодноразового застосування щодо цього кола осіб.

Правові акти індивідуальної дії - рішення, які є актом одноразового застосування норм права і дію яких поширено на конкретних осіб або які стосуються конкретної ситуації, за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію.

Відтак, суд зазначає, що декларація про початок виконання будівельних робіт, як і декларації про готовність до експлуатації об'єкта є актами одноразового застосування та вичерпали свою дію фактом їх виконання, тому і не можуть бути скасовані.

Стосовно посилань відповідача на наявність у об'єкта за адресою: вул. Центральна, 19, 21, 21-А та вул. Малоземельна, 75, 75-А, 75-Б, 75-В, 75-Г, 75-Д ознак самочинного будівництва суд зазначає наступне.

Статтею 376 Цивільного кодексу України визначено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 6 від 30.03.2012 року «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)», будівництвом об'єкта нерухомості на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, вважається спорудження таких об'єктів на земельній ділянці, що не віднесена до земель житлової й громадської забудови, зокрема, наданій для ведення городництва, сінокосіння, випасання худоби тощо, цільове призначення або вид використання якої не змінено в установленому законом порядку.

В поданих вище вказаних деклараціях позивачем, як замовником, вказано відомості стосовно договору про встановлення права користування земельною ділянкою для забудови (суперфіцію), серія та номер 794, укладеного 06.06.2016. Згідно договору про встановлення права користування земельною ділянкою для забудови (суперфіцію) від 06.06.2016 укладеного між ТОВ «БК «БУД» як власником земельної ділянки, яка належить йому згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00, номер запису 13861458 від 22.03.2016), та ТОВ «СТАТУС БУД-ПЛЮС» як землекористувачем визначено, що власник передає в користування землекористувачу земельну ділянку з кадастровим номером :90:926:0025, що розташована за адресою: м. Київ, Дарницький район, вул. Малоземельна, 75, 75-а, 75-б, 75-в, 75-г, 75-д, з метою будівництва багатоквартирного житлового будинку.

Земельна ділянка кадастровий номер :90:926:0025 належить до категорії земель «Землі житлової та громадської забудови».

У зв'язку з чим, суд приходить до висновку, що позивачем станом на час подання декларацій про початок виконання будівельних робіт та декларацій про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності вказано достовірні відомості щодо земельної ділянки, на якій здійснюється будівництво. Також відсутні підстави вважати об'єкт нерухомості самочинним будівництвом, оскільки об'єкт будується на земельній ділянці, що була відведена для цієї мети.

Суд також зазначає, що фізичними та юридичними особами розпочато процедуру реєстрації права власності на квартири у житлових будинках по вул. Центральній, 19, 21, 21-а та вул. Малоземельній, 75, 75-а, 75-6, 75-в, 75-г, 75-д у Дарницькому районі м. Києва, оскільки останні були введені в експлуатацію на підставі скасованих декларацій.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦК України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Відповідно до ч. 2 ст. 376 ЦК України, особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Отже, суть самочинного будівництва обумовлює презумпцію неможливості виникнення права власності на неправомірно збудований об'єкт.

З дослідженої судом Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта (номер Інформаційної довідки 113323862, дата, час формування: 08.02.2018, 14:03:33), судом встановлено факт реєстрації права власності на майно, яке відповідач вважав самочинним будівництвом. Відтак, об'єкт по вул. Центральній, 19, 21, 21-а та вул. Малоземельній, 75, 75-а, 75-6, 75-в, 75-г, 75-д у Дарницькому районі м. Києва не може вважатися таким, що носить ознаки самочинного будівництва.

В той же час оскаржувані накази порушують інтереси не лише позивача, як замовника будівництва, а й осіб, які володіють майновими правами на закінчений будівництвом та введений в експлуатацію об'єкт, що є недопустимим.

Щодо позовних вимог про зобов'язання відповідача вжити заходи щодо внесення інформації до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів щодо чинності документів декларативного характеру, які були виключені на підставі наказу № 48 від 03.03.2018 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності» (зі змінами внесеними наказом № 64 від 16.03.2018) суд зазначає наступне.

Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у справі Bellet v. France ЄСПЛ зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права".

Процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі «"Дія-97" проти України» ("Diya 97" v. Ukraine), заява № 19164/04.

Відповідно до статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції, кожна фізична або юридична особа має право на вільне володіння своїм майном. Жодна особа не може бути позбавлена свого майна, окрім як в інтересах держави та на умовах, передбачених законодавством і загальними принципами міжнародного права.

Згідно зі статтею 13 Конвенції кожен, чиї права і свободи, визначені у Конвенції, порушено, повинен отримати ефективний засіб правового захисту у національному органі, незважаючи на те, що порушення вчинено особами, які діють в офіційній якості.

Відповідно до ч. 3 ст. 245 КАС України, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акту суд може зобов'язати суб'єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Згідно Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи №R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим ч. 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Проте, з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (рішення по справі Олссон проти Швеції від 24 березня 1988 року), вбачається, що запорукою вірного застосування дискреційних повноважень є високий рівень правової культури державних службовців, водночас, суди повинні відновлювати порушене право шляхом зобов'язання суб'єкта владних повноважень, у тому числі колегіальний орган, прийняти конкретне рішення про надання можливості, якщо відмова визнана неправомірною, а інших підстав для відмови не вбачається.

Оскільки суд прийшов до висновку про протиправність оскаржуваних наказів відповідача, а інших підстав для відмови чинним законодавством не передбачено, наявні обґрунтовані підстави для задоволення позовних вимог в цій частині, що, водночас, з урахуванням наведеного вище, не є втручанням в дискреційні повноваження відповідача, а є способом відновлення порушеного права позивача.

Відтак, оскільки відомості з Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів щодо чинності документів декларативного характеру були виключені на підставі наказів № 48 від 03.03.2018 р. та № 64 від 16.03.2018, які суд вважає протиправними, після скасування оскаржуваних наказів означені відомості підлягають внесенню до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів щодо чинності документів декларативного характеру, які були виключені на підставі наказу № 48 від 03.03.2018 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності» (зі змінами внесеними наказом № 64 від 16.03.2018). а позовні вимоги позивача в цій частині - задоволенню.

Таким чином, із системного аналізу вище викладених норм та з'ясованих судом обставин вбачається, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Статус Буд-Плюс" до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування наказів, зобов'язання вчинити певні дії підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає сплачена сума судового збору у розмірі 5 286 грн. 00 коп.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 72-77, 90, 139, 192, 241-246, 250, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства обмеженою відповідальністю "СТАТУС БУД-ПЛЮС" (місцезнаходження: вул. Олени Теліги, 41 м. Київ, 04086; ) задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати з моменту прийняття наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 48 від 03.03.2018 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності»

3. Визнати протиправним та скасувати з моменту прийняття наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради № 64 від 16.03.2018 «Про внесення змін до наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності» від 03.03.2018 № 48».

4. Зобов'язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (місцезнаходження: вул. Трьохсвятительська, 4В, м. Київ, 01001; ) вжити заходи щодо внесення інформації до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів щодо чинності документів декларативного характеру, які були виключені на підставі наказу № 48 від 03.03.2018 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності» (зі змінами внесеними наказом № 64 від 16.03.2018).

5. Стягнути на користь Товариства обмеженою відповідальністю "СТАТУС БУД-ПЛЮС" (місцезнаходження: вул. Олени Теліги, 41 м. Київ, 04086; ) сплачений ним судовий збір у розмірі 5286 грн. 00 коп. (п'ять тисяч двісті вісімдесят шість гривень нуль копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (місцезнаходження: вул. Трьохсвятительська, 4В, м. Київ, 01001; ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.Т. Шрамко