Справа № 804/6524/17
Суддя: Павловський Дмитро Павлович
Дата ухвалення: 2018-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 квітня 2018 р. справа № 804/6524/17
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі відповідач), в якому просить суд: скасувати наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області від 13.09.2017 року про оголошення дисциплінарного стягнення у вигляді повідомлення про неповну службову відповідність.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на протиправність притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскільки будь-яких суттєвих підстав для ініціювання службового розслідування та подальшого притягнення до дисциплінарної відповідальності не було. Позивач зазначає, що факти виявлені службовим розслідуванням та ті, що слугували підґрунтям для накладення на позивача суворої догани, по суті є домислами відповідача та повязані з не бажанням продовжувати строк дії контракту. Враховуючи викладене, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.10.2017 року відкрито провадження у адміністративній справі, та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.
З 15.12.2017 року діє нова редакція Кодексу адміністративного судочинства України, пунктом 10 Розділу VII «Перехідні положення» якого визначено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.11.2017 року, за клопотанням позивача, судом було зупинено провадження у адміністративній справі до терміну встановленого судом, враховуючи необхідність надання часу позивачу для подання до суду додаткових письмових доказів.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.11.2017 року, судом поновлено провадження у адміністративній справі, враховуючи, що сплинув термін, до якого було зупинено провадження у справі, та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.12.2017 року, за клопотанням представника позивача, судом було зупинено провадження у адміністративній справі до набрання законної сили судовим рішенням у адміністративній справі №804/5433/17.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.02.2017 року, судом поновлено провадження у адміністративній справі, враховуючи, що було усунуті обставини, що вткликали зупинення провадження у справі, а саме, постанова у дміністративній справі № 804/5433/17 - набрала законної сили, тому, справу було призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.
У судове засідання 04.04.2018 року прибув представник відповідача, позивач та представник позивача не прибули, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача надав заяву про відкладення розгляду справи у звязку із перебуванням в іншому судовому засіданні та хворобою позивача. Письмових доказів на підтвердження поважності підстав неприбуття до заяви не надав.
Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечувала та вказувала на те, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є законним та обґрунтованим, оскільки порушення порядку виконання службових обовязків під час перебування постовим біля фасаду підрозділу може становити загрозу життю та здоровю громадян, та є прямим порушенням посадової інструкції. У судовому засіданні представник відповідача подала письмове клопотання про подальший розгляд адміністративної справи - без її участі, в порядку письмового провадження.
Частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не зявилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Керуючись приписами статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ухвалив розглянути адміністративну справу в порядку письмового провадження, за наявними матеріалами справи.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену у позові, позицію відповідача, викладену у письмовому відзиві на позов, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та обєктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Згідно із частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що молодший сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1 пожежний-рятувальник 26-ої державної пожежно-рятувальної частини на підставі контракту № 1436/14 від 05.11.2014 року проходить службу цивільного захисту у 3 державному пожежно-рятувальному загоні Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області.
06.02.2017 року ОСОБА_1 ознайомлений зі своєю посадовою інструкцією, що підтверджується копією посадової інструкції пожежного-рятувальника ДПРЧ-26.
01.08.2017 року на підставі доповідної записки майора служби цивільного захисту ОСОБА_2 щодо порушення службової дисципліни молодшим сержантом служби цивільного захисту ОСОБА_1, начальником 3 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС у Дніпропетровській області відповідно до Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженої наказом МВС України від 05.05.2015 року № 515, винесено наказ № 265 «Про призначення службового розслідування» по факту порушення службової дисципліни 28.07.2017 року під час несення служби постовим біля фасаду підрозділу ДПРЧ-26.
Згідно вказаної доповідної записки ОСОБА_1 замість несення служби спав на лавці.
Відповідно до акту від 01.08.2017 року про засвідчення відмови надати пояснення, ОСОБА_1 відмовився від надання пояснень з приводу факту грубого порушення службової дисципліни.
Судом встановлено, що на виконання наказу № 265 від 01.08.2017 року комісією проведено службове розслідування, яким встановлено, що 28.07.2017 року молодший сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1, який маючи діюче дисциплінарне стягнення у вигляді «сувора догана», порушив службову дисципліну, а саме: спав під час перебування постовим біля фасаду підрозділу ДПРЧ-26.
Наказом Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Дніпропетровській області № 206 від 30.08.2017 року встановлено факт порушення службової дисципліни з боку молодшого сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1, у вигляді порушення п. 19, 20 розділу VII Порядку організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб в органах управління і підрозділах Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій, затвердженого наказом МВС України від 07.10.2014 року № 1032, а також порушення п. 1 контракту про проходження служби у органах і підрозділах цивільного захисту, посадової інструкції, що є порушенням службової дисципліни.
Також, даним наказом вирішено клопотати перед керівництвом Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області про накладення дисциплінарного стягнення на молодшого сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_1, пожежного-рятувальника ДПРЧ-26 у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
Наказом Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Дніпропетровській області № 307 від 13.09.2017 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» ОСОБА_1 оголошено попередження про неповну службову відповідність за грубе порушення службової дисципліни та вимог Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, порушення п. 19, 20 розділу VII Порядку організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб в органах управління і підрозділах Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій, затвердженого наказом МВС України від 07.10.2014 року № 1032, п. 1 контракту про проходження служби у органах і підрозділах цивільного захисту.
Відповідно до атку від 13.09.2017 року, ОСОБА_1 відмовився ознайомлюватися та отримувати копію наказу № 307 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».
14.09.2017 року під час зміни караулів в присутності особового складу 2-го та 3-го караулів ОСОБА_1 вручено копію оскаржуваного наказу, про що складено відповідний акт.
Позивач вважає оскаржуваний наказ протиправним та таким, що підлягає скасуванню, у звязку з чим звернувся до суду з даним позовом за захистом охоронюваних законом прав та інтересів.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Згідно статті 101 Кодексу цивільного захисту України, служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.
На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.
Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу і регулювання питань, пов'язаних з перебуванням громадян України у добровільному порядку в резерві служби цивільного захисту, врегульовано Положенням, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593 (далі по тексту - Положення).
Відповідно до пункту 3 Положення, особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які добровільно прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно Положення спеціальні звання.
Особи рядового і начальницького складу користуються правами і виконують службові обов'язки відповідно до законодавства та цього Положення (пункт 28 Положення).
Згідно із пунктом 31 Положення, особи рядового і начальницького складу зобов'язані чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов'язки; чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, сприяти підтриманню порядку і дисципліни тощо.
Відповідно до пункту 29 Положення, особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.
Дисциплінарний статут служби цивільного захисту (далі - Статут), затверджений Законом України від 05.03.2009 року № 1068-VІ, визначає сутність службової дисципліни, права та обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування.
Дія цього Статуту поширюється на всіх осіб рядового і начальницького складу, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Згідно із пунктом 1 Статуту, службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов'язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту.
Положеннями пункту 3 Статуту визначено, що службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби: виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; захищати життя, здоров'я, права та власність громадян, територію, інтереси суспільства і держави у разі виникнення надзвичайних ситуацій; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; постійно вдосконалювати професійну майстерність, підвищувати свій професійний рівень тощо.
Порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов'язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту (пункт 8 Дисциплінарний статуту).
Згідно із пунктом 58 Дисциплінарного статуту, грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, в тому числі, порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня.
Згідно із пунктом 2 Розділу VIII Інструкції, якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення.
Відповідно до пункту 28 Дисциплінарного статуту, прямий начальник зобов'язаний не рідше ніж один раз на півроку контролювати стан службової дисципліни серед підлеглих та вживати заходів із запобігання вчиненню дисциплінарних правопорушень. Начальник, який не забезпечив додержання підлеглими належного рівня службової дисципліни та не вжив для цього відповідних заходів, несе встановлену цим Статутом відповідальність.
Відповідно до пункту 57 Дисциплінарного статуту, дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.
Прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке зазначається виданим наказом начальника з метою з'ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди (пункт 83 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до пункту 68 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв'язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.
На осіб рядового і начальницького складу, які порушили службову дисципліну, можуть бути накладені лише визначені цим Статутом дисциплінарні стягнення, що відповідають ступеню вини (пункт 75 Дисциплінарного статуту).
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.05.2015 № 515 затверджено Інструкцію проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - Інструкція). Вказана Інструкція визначає порядок проведення службових розслідувань щодо порушення дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами), начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсанти закладів сфери управління ДСНС України (далі - особи рядового і начальницького складу) обов'язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його висновків, прийняття за ним рішення.
Пунктом 1 Розділу II Інструкції передбачено, що службові розслідування призначаються в разі, зокрема: п.п. 6) невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; п.п. 7) невиконання або неналежного виконання своїх службових обов'язків, порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров'ю осіб особового складу органу чи підрозділу цивільного захисту або інших осіб.
Відповідно до пункту 2 Розділу І Інструкції, метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв'язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.
Підставами для призначення службового розслідування є інформація, викладена в рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників ДСНС України, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об'єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з'ясування обставин, за яких вони сталися. (пункт 2 Розділу II Інструкції).
Підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника (пункт 5 Розділу II Інструкції).
Згідно із Розділом III Інструкції рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення. У наказі про призначення службового розслідування зазначаються підстави для призначення службового розслідування, особа (якщо вона встановлена), стосовно якої воно має бути проведено, та особа (особи), якій(им) доручено його проведення. Проведення службового розслідування доручається посадовій особі, яка має рівне або вище спеціальне звання або займає вищу посаду, ніж особа, щодо якої призначається службове розслідування.
У разі необхідності залучення фахівців органів і підрозділів цивільного захисту для проведення службового розслідування начальником може призначатися комісія на чолі з головою. Головою комісії призначається особа, яка має рівне або вище спеціальне звання або займає вищу посаду порівняно з її членами та особою, щодо якої призначається службове розслідування. Склад комісії оголошується в наказі про призначення службового розслідування.
Відповідно до пункту 1 Розділу VII Інструкції, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.
Відповідно до пнкту 4 Розділу VII Інструкції, у резолютивній частині висновку службового розслідування особою (членами комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, зазначаються: підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення; пропозиції щодо закінчення службового розслідування, застосування до осіб рядового або начальницького складу заохочень або дисциплінарних стягнень, обставини загибелі (смерті) осіб рядового або начальницького складу, списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, службових документів, а також дані про направлення матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Згідно із Розділом VІІІ Інструкції, начальник, який призначив службове розслідування, у строк, що залишився до закінчення розслідування, розглядає висновок про результати службового розслідування, матеріали службового розслідування та затверджує висновок про результати службового розслідування. Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення. Накладення та оскарження дисциплінарного стягнення на особу рядового або начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, здійснюються в порядку та у строки, що визначені чинним законодавством України.
Під час розгляду справи судом встановлено, що на підставі доповідної записки майора служби цивільного захисту ОСОБА_2 щодо порушення службової дисципліни молодшим сержантом служби цивільного захисту ОСОБА_1, начальником 3 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС у Дніпропетровській області винесено наказ № 265 «Про призначення службового розслідування» по факту порушення службової дисципліни.
Так, службовим розслідуванням встановлено, що 28.07.2017 року молодший сержант служби цивільного захисту ОСОБА_1 порушив службову дисципліну, а саме: спав під час перебування постовим біля фасаду підрозділу ДПРЧ-26.
Наказом Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Дніпропетровській області № 307 від 13.09.2017 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» ОСОБА_1 оголошено попередження про неповну службову відповідність за грубе порушення службової дисципліни та вимог Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, порушення п. 19, 20 розділу VII Порядку організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб в органах управління і підрозділах Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій, затвердженого наказом МВС України від 07.10.2014 року № 1032, п. 1 контракту про проходження служби у органах і підрозділах цивільного захисту.
Обовязки постового біля фасаду підрозділу встановлені Порядком організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб в органах управління і підрозділах Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій, затвердженого наказом МВС України від 07.10.2014 № 1032 (далі Порядок).
Так, згідно п. 19 розділу VІІ Порядку, постовий біля фасаду підрозділу повинен: 1) постійно перебувати у визначеному місці для несення служби; 2) стежити за обстановкою в зоні видимості поста, за необхідності здійснювати своєчасні доповіді начальнику караулу; 3) зустрічати прибулих до підрозділу сторонніх осіб, у межах компетенції встановлювати мету їх прибуття і вирішувати питання, до кого звернутися та пройти, видавати одноразові перепустки; 4) в осіб, які прибули для перевірки підрозділу, перевіряти припис на перевірку, наявність відповідних документів щодо встановлення особи перевіряючого; викликати начальника караулу; 5) відрекомендовуватися прибулим у підрозділ особам органів управління та підрозділів, за необхідності викликати начальника караулу; 6) отримувати від громадян заяву про надзвичайні ситуації (події) або пожежі та представляти заявника начальнику караулу; 7) суворо дотримуватися встановленого порядку допуску на територію та в приміщення осіб, які не належать до складу підрозділу; 8) не допускати зупинки будь-яких видів транспорту перед воротами; 9) не допускати перебування особового складу біля фасаду підрозділу без службової потреби.
Постовому біля фасаду підрозділу забороняється відволікатися від виконання службових обовязків, палити, пити, їсти, залишати пост до зміни або зняття його з поста, отримувати, передавати, зберігати будь-які речі (пакунки, пакети, сумки) (пункт 20 розділу VІІ Порядку).
Встановлені в ході проведеного службового розслідування факти порушення позивачем службової дисципліни у вигляді порушення п. 19, 20 розділу VII Порядку організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб в органах управління і підрозділах Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій, контракту про проходження служби у органах і підрозділах цивільного захисту, підтверджуються наявними у матеріалах справи доказами.
З приводу встановлених порушень позивачем пояснення надані не були, що підтверджується відповідним актом.
Також, судом встановлено, що при накладенні дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, Головним управлінням ДСНС у Дніпропетровській області враховано раніше застосоване до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани, накладене наказом начальника 3 ДПРЗ № 161 від 20.07.2017 року, яке рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.10.2017 року визнано обґрунтованим, прийнятим за наявності визначених законом підстав, у передбачений законом спосіб та в межах наявної компетенції.
Вказане рішення залишено без змін постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 17.01.2018 року, отже, є таким, що набрало законної сили.
За таких обставин, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність є співмірним із виявленим порушенням.
Згідно із статтею 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
На підставі викладеного, суд приходить висновку, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Дніпропетровській області при винесенні оскаржуваного наказу діяло на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, у звязку з чим позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до частини 3 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності.
За викладених обставин, суд приходить до висновку щодо відмови у задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про скасування наказу.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Згідно із частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Проте, суд не вирішує питання щодо розподілу судових витрат, враховуючи, що у задоволенні позовних вимог позивачу відмовлено.
На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 9, 72 - 77, 90, 139, 246 - 247, 249, 255, 295, 297Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Копію рішення направити всім сторонам по справі.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржено в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 цього Кодексу, безпосередньо до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд, відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_3