Справа № 815/2263/18
Суддя: Тарасишина О.М.
Дата ухвалення: 2018-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/2263/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2018 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Тарасишина О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру в Одеські області про визнання протиправною відмови у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки викладеної у листі № У-25456/0-12724/6-17 від 21.12.2017 року та зобов'язання повторно розглянути клопотання, -

Встановив:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру в Одеські області, в якій позивач просить:

визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру в Одеські області щодо надання відмови ОСОБА_1 у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки безоплатно у власність для ведення особистого селянського господарства, орієнтовною площею 2,000 га за рахунок земель сільськогосподарського призначення державної власності на території Криничненської сільської ради Болгарського району Одеської області (за межами населеного пункту), викладеної у листі № У-25456/0-12724/6-17 від 21.12.2017р.;

зобов'язати Головне управління Держгеокадастру в Одеські області повторно розглянути клопотання про надання дозволу ОСОБА_1 на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки безоплатно у власність для ведення особистого селянського господарства, орієнтовною площею 2,000 га за рахунок земель сільськогосподарського призначення державної власності на території Криничненської сільської ради Болгарського району Одеської області (за межами населеного пункту).

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 22.05.2018 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та, зокрема, призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 13.06.2018р. о 10 год. 20 хв.

У судове засідання 13.06.2018р. позивач не з'явився, про дату, час та місце судового засідання сповіщений належним чином та завчасно. У судове засідання з'явився представник відповідача.

У матеріалах справи міститься розписка про отримання копії ухвали про відкриття провадження від 22.05.2018 року та призначення справи до судового розгляду представником позивача (а.с. 28). Проте, у судове засідання 13.06.2018р. ані позивач, ані його представник не з'явились. Клопотання про відкладення судового розгляду є необґрунтованим. За таких обставин, судом було визнано неявку позивача без поважних причин, про що повідомлено позивача згідно телефонограми.

У судове засідання 04.07.2018 року позивач не з'явився, про дату, час та місце судового засідання сповіщений належним чином та завчасно.

У матеріалах справи міститься телефонограма про виклик у судове засідання 04.07.2018 року о 10 год. 20 хв. за номером телефону, зазначеним у позовній заяві (а.с. 42). Згідно зазначеної телефонограми, позивача про наступне судове засідання повідомлено 13.06.2018р., тобто останній був належним чином та завчасно повідомлений про дату, час та місце судового засідання, проте у судове засідання 04.07.2018 року не з'явився, явку представника не забезпечив.

Клопотання про відкладення судового розгляду (вх. № ЕП/3754/18 від 04.07.2018р.), в якому позивач повідомив про неможливість з'явитися до судового засідання у зв'язку з перебуванням у м. Києві, є необґрунтованим та не підтвердженим жодними доказами, в зв'язку з чим усною ухвалою суду від 04.07.2018р., було відмовлено в його задоволенні, що занесено до протоколу судового засідання.

За таких обставин, судом було визнано неявку позивача без поважних причин.

У судове засідання 17.07.2018 року позивач не з'явився, про дату, час та місце судового засідання сповіщений належним чином та завчасно.

У матеріалах справи міститься телефонограма про виклик у судове засідання 17.07.2018 року о 16 год. 20 хв. за номером телефону, зазначеним у позовній заяві. Згідно зазначеної телефонограми, позивача про наступне судове засідання повідомлено 04.07.2018 року, тобто останній був належним чином та завчасно повідомлений про дату, час та місце судового засідання, проте у судове засідання 17.07.2018 року не з'явився, явку представника не забезпечив.

Клопотання представника позивача про відкладення судового розгляду від 13.07.2018р. (вх. № 20248/18) є необґрунтованим та викладені у ньому обставини про неможливість з'явитись до судового засідання через зайнятість в іншому судовому засіданні не підтверджені жодними доказами.

За таких обставин, судом було визнано неявку позивача без поважних причин.

Відтак, позивач не з'являвся без поважних причин у судові засідання 13.06.2018р., 04.07.2018 року, 17.07.2018 року.

Суд, зазначає, що такі обставини свідчать про відсутність у позивача інтересу до розгляду справи, що перешкоджає розгляду справи у строки, встановлені КАС України.

Згідно ч.1 ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно ч.5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки. При цьому, суд акцентує увагу, що позивач тричі не з'являвся у судове засідання без надання доказів неможливості з'явитися до судового засідання.

Неприбуття в судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи і в суду є достовірні докази про те, що обидва рази позивача було належним чином повідомлено.

"Повторність" означає вчинення знову, тобто основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. При цьому черговість та порядок вчинення дій не впливає на факт їх повторності. А тому "повторне неприбуття", як підстава для залишення позовної заяви без розгляду, означає неявку у судове засідання два чи більше разів без поважних причин або без повідомлення про причини неприбуття протягом усього розгляду справи та не обов'язково двічі підряд.

Відповідно до положень, передбачених ч.ч.2 ст.44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов'язки, учасники справи зобов'язані добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Крім наявних прав особи, що беруть участь у справі, наділені також певними обов'язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов'язки іншої особи, яка бере участь у справі.

З аналізу зазначених процесуальних норм вбачається, що право на розгляд справи судом протягом розумного строку належить як позивачу, так і відповідачу.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Судом, серед іншого враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що позивач, неодноразово заявляючи клопотання про відкладення судового розгляду, обґрунтовував їх необхідністю надання додаткових доказів по справі та неможливістю з'явитися до судових засідань в зв'язку з перебуванням у м.Києві, однак жодних доказів в обґрунтування поважності причин неявки до судового засідання позивачем не надано.

Окрім того, КАС України не передбачено можливість продовжувати строки розгляду адміністративних справ через недобросовісність учасників процесу та їх неприбуття у судові засідання.

Судом з метою розгляду справи по суті судове засідання тричі відкладалось.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що позивач постійно зловживав своїми процесуальними правами, проте не дотримувався обов'язків.

Крім цього, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон АліментаріаСандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно п. 4 ч.1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Судом встановлено, що заяви про розгляд справи за відсутності позивача до Одеського окружного адміністративного суду не надходило.

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру в Одеські області про визнання протиправною відмови у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки викладеної у листі № У-25456/0-12724/6-17 від 21.12.2017 року та зобов'язання повторно розглянути клопотаннявідповідно до приписів п. 4 ч. 1 ст.240 КАС України.

Керуючись ст.ст. 205, 240, 258 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (місцепроживання: 68742, АДРЕСА_1) до Головного управління Держгеокадастру в Одеські області (місцезнаходження: 65107, м. Одеса, вул. Канатна, буд. 83) про визнання протиправною відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки викладеної у листі № У-25456/0-12724/6-17 від 21.12.2017 року та зобов'язання повторно розглянути клопотання - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення, відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала оскаржується в порядку та строки ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.М. Тарасишина