Справа № 826/17522/17
Суддя: Файдюк В.В.
Дата ухвалення: 2018-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.В.

Чаку Є.В.

При секретарі: Марчук О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "БЦ-Веста" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2018 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БЦ-Веста" до Управління культури, національностей і релігій Дніпропетровської обласної державної адміністрації, Міністерства культури України про визнання протиправним та скасування наказу №98 від 28 листопада 2017 року, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «БЦ-Веста» звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Управління культури, національностей і релігій Дніпропетровської обласної державної адміністрації, Міністерства культури України, в якому просило, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог:

- визнати протиправним та скасувати наказ Управління культури, національностей і релігій Дніпропетровської облдержадміністрації від 28 листопада 2017 року № 98;

- зобов'язати Управління культури, національностей і релігій Дніпропетровської облдержадміністрації виключити об'єкт нерухомого майна: Палац праці, що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, м.Дніпро, проспект Нігояна Сергія, буд. 47 із Переліку щойновиявлених об'єктів культурної спадщини.

- зобов'язати Міністерство культури України утриматись від дій стосовно внесення до Державного реєстру нерухомих пам'яток України об'єкт нерухомого майна: Палац праці, що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, м.Дніпро, проспект Нігояна Сергія, буд. 47 до прийняття рішення у даній справі та вступу його в законну силу.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2018 року в задоволенні адміністративного позову - відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «БЦ-Веста» подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 20 листопада 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю «БЦ-Веста» прийняло участь в електронних торгах, організатором яких було ПП «Навчально-консультаційний центр» по Лоту № F28G1971: Палац культури ім. Ілліча - нежитлова окремо розташована будівля - загальною площею 18 802,30 кв.м., розташований за адресою: м. Дніпро, проспект Сергія Нігояна (стара назва пр. Калініна), 47 Літ. 5А, власником та продавцем якого є Публічне акціонерне товариство «Акта Банк» та стало переможцем даних торгів, що підтверджується протоколом електронних торгів № UA-EA-2017-11-06-000072-с від 20 листопада 2017 року, який належним чином підписаний та скріплений печатками продавця, переможцем та організатором торгів.

На виконання вимог зазначеного протоколу електронних торгів ТОВ «БЦ-Веста» 07 грудня 2017 року здійснило повний розрахунок за зазначене нерухоме майно та сплатило на розрахунковий рахунок ПАТ «Акта Банк» грошові кошти у розмірі 7 785 000,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 241 від 07 грудня 2017 року.

10 грудня 2017 року ПАТ «Акта Банк» направило позивачу повідомлення від 30 листопада 2017 року вх. № ПАТ «Акта Банк» 2153 від 06 грудня 2017 року Управління культури, національностей і релігій Дніпропетровської обласної державної адміністрації, в якому зазначено, що об'єкт - «Палац Праці», розташований за адресою: м. Дніпро, проспект Сергія Нігояна, 47 включений до Переліку щойно виявлених об'єктів культурної спадщини на підставі наказу Управління культури, національностей і релігій Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 28 листопада 2017 року № 98.

Також станом на 10 грудня 2017 року інформація про включення даного об'єкта до зазначеного переліку щойно виявлених об'єктів культурної спадщини на підставі наказу від 28 листопада 2017 року № 98 була розміщена на сайті Управління культури, національностей та релігій Дніпропетровської обласної державної адміністрації.

Вважаючи оскаржуваний наказ протиправним, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об'єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регламентовано Законом України «Про охорону культурної спадщини» N 1805-III.

За визначенням статті 1 даного Закону: культурна спадщина - сукупність успадкованих людством від попередніх поколінь об'єктів культурної спадщини; об'єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов'язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об'єкти (об'єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об'єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність; пам'ятка культурної спадщини (далі - пам'ятка) - об'єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам'яток України, або об'єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об'єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України; щойно виявлений об'єкт культурної спадщини - об'єкт культурної спадщини, який занесено до Переліку об'єктів культурної спадщини відповідно до цього Закону.

Відповідно до ч. 1 статті 13 Закону N 1805-III об'єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам'яток України (далі - Реєстр) за категоріями національного та місцевого значення пам'ятки. Порядок визначення категорій пам'яток встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно із пп. а), б) ч. 1 статті 14 Закону N 1805-III занесення об'єкта культурної спадщини до Реєстру та внесення змін до нього (вилучення з Реєстру, зміна категорії пам'ятки) провадяться відповідно до категорії пам'ятки:

а) пам'ятки національного значення - постановою Кабінету Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини, протягом одного року з дня одержання подання;

б) пам'ятки місцевого значення - рішенням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини, за поданням відповідних органів охорони культурної спадщини або за поданням Українського товариства охорони пам'яток історії та культури, інших громадських організацій, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини, протягом одного місяця з дня одержання подання.

Частиною 2 вказаної статті визначено, що об'єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам'ятки вноситься до Переліку об'єктів культурної спадщини і набуває правового статусу щойно виявленого об'єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об'єкта або уповноважений ним орган (особу).

Переліки об'єктів культурної спадщини затверджуються рішеннями відповідних органів охорони культурної спадщини.

Порядок обліку об'єктів культурної спадщини визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини.

Відповідно до п. 3.5 Порядку обліку об'єктів культурної спадщини, затвердженого наказом Міністерства культури України 11 березня 2013 року № 158 про занесення об'єкта культурної спадщини до Переліку і набуття ним правового статусу щойно виявленого об'єкта культурної спадщини орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органи охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій у 30-денний строк рекомендованим листом з повідомленням про вручення направляють власнику цього об'єкта або уповноваженому ним органу (особі) письмове повідомлення за формою згідно з додатком 3 до цього Порядку, про що здійснюється відповідний запис в журналі обліку видачі повідомлень про занесення об'єктів до Переліку об'єктів культурної спадщини за формою згідно з додатком 4 до цього Порядку.

Як встановлено судом першої інстанції, об'єкт «Палац Праці», розташований за адресою: м.Дніпро, проспект Сергія Нігояна, 47 включений до Переліку щойно виявлених об'єктів культурної спадщини на підставі наказу Управління культури, національностей Дніпровської обласної державної адміністрації від 28 листопада 2017 року № 98.

Згідно Положення про Міністерство культури України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 вересня 2014 року № 495, Мінкультури визначено головним органом у системі центральних органів виконавчої влади щодо формування та забезпечення реалізації державної політики у сфері охорони культурної спадщини.

Порядок визначення категорій пам'яток для занесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 2001 року № 1760.

Відповідно до п. п. 2,3,4 вказаного Порядку на кожний об'єкт культурної спадщини, що пропонується відповідним органом охорони культурної спадщини для занесення до Реєстру, складається облікова документація, яка підлягає постійному зберіганню в такому органі.

Занесення об'єкта культурної спадщини до Реєстру без облікової документації не допускається.

Облікова документація на об'єкти культурної спадщини, які відповідно до пункту 3 розділу X "Прикінцеві положення" Закону України "Про охорону культурної спадщини" визнаються пам'ятками, включає облікову картку або паспорт, коротку історичну довідку, акт технічного стану та матеріали фотофіксації сучасного стану.

Облікова документація на щойно виявлені об'єкти культурної спадщини включає облікову картку, коротку історичну довідку, акт технічного стану та матеріали фотофіксації сучасного стану.

Пропозиції щодо включення щойно виявлених об'єктів культурної спадщини до Реєстру подаються не пізніше ніж протягом трьох років з дня їх включення до переліку об'єктів культурної спадщини.

Облікова документація, що передбачає виконання роботи з метою виявлення, дослідження, фіксації об'єкта культурної спадщини, визначення його антропологічної, археологічної, естетичної, етнографічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності, складається спеціально уповноваженими органами охорони культурної спадщини, до яких належать орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські, районні держадміністрації, виконавчі органи сільських, селищних, міських рад.

Пунктом 7 вказаного Порядку визначено, що об'єкти культурної спадщини національного значення є особливою історичною або культурною цінністю і повинні відповідати критерію автентичності, а також одному з таких критеріїв: мали значний вплив на розвиток культури, архітектури, містобудування, мистецтва країни; безпосередньо пов'язані з історичними подіями, віруваннями, життям і діяльністю видатних людей; репрезентують шедевр творчого генія, стали етапними творами видатних архітекторів чи інших митців; були витворами зниклої цивілізації чи мистецького стилю.

Критерій автентичності означає, що пам'ятка повинна значною мірою зберегти свою форму та матеріально-технічну структуру, історичні культурні нашарування.

Пунктом 8 цього ж Порядку визначено, що об'єкти культурної спадщини місцевого значення повинні відповідати критерію автентичності, а також одному з таких критеріїв: мали вплив на розвиток культури, архітектури, містобудування, мистецтва певного населеного пункту чи регіону; пов'язані з історичними подіями, віруваннями, життям і діяльністю видатних людей певного населеного пункту чи регіону; є творами відомих архітекторів або інших митців; є культурною спадщиною національної меншини чи регіональної етнічної групи.

Відповідність кожного об'єкта культурної спадщини критеріям, зазначеним у пунктах 7 і 8 цього Порядку, оцінюються науково-методичною радою з питань охорони культурної спадщини органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, консультативними радами органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та науковими (вченими) радами установ та організацій, діяльність яких пов'язана з охороною культурної спадщини. За результатами оцінки у п'ятнадцятиденний строк надається висновок щодо доцільності занесення об'єкта культурної спадщини до Реєстру, який надсилається Мінкультури у день його підписання (п. 9).

Пунктом 10 передбачено, що після отримання висновку, зазначеного у пункті 9 цього Порядку, Мінкультури у п'ятнадцятиденний строк передає його разом з обліковою документацією на розгляд утвореної у ньому експертної комісії.

Склад експертної комісії затверджує Міністр культури. До складу експертної комісії входить не менш як три фахівці з науковим ступенем доктора філософії чи доктора наук з відповідної спеціальності.

Результати роботи експертної комісії оформляються протоколом, який підписується головою та секретарем експертної комісії.

Зазначений протокол є підставою для занесення об'єкта культурної спадщини до Реєстру.

Так, листом від 01 грудня 2017 року № 2284/1 Управління культури звернулось до Міністерства з проханням розглянути питання щодо занесення будівлі за адресою: м. Дніпро, проспект Сергія Нігояна, 47 до Державного реєстру нерухомих пам'яток України з обліковою документацією (у повному обсязі), визначеною Порядком визначення категорій пам'яток для занесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України за видом архітектура та категорією місцевого значення як такий, що відповідає критерію автентичності п. 8 Порядку визначення категорій пам'яток для занесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України.

Міністерства культури України зазначило, що об'єкт значною мірою зберіг свою форму, матеріально-технічну структуру, історичні нашарування, є найбільшим об'єктом забудови у стилі конструктивізму у м.Дніпрі, є єдиним видатним зразком будівель нового громадсько-культурного призначення на Придніпров'ї, є твором архітектора ОСОБА_4.

Міністерству було рекомендовано підготувати необхідний пакет документів для подачі Кабінету Міністрів України для занесення пам'ятки до Реєстру за категорією національного значення.

Підставою для прийняття наказу управління культури, національностей і релігій Дніпропетровської облдержадміністрації від 28 листопада 2017 року № 98 був протокол засідання науково-методичної ради з питань охорони культурної спадщини від 07 листопада 2017 року № 33.

На засіданні науково-методичної ради з питань охорони культурної спадщини було розглянуто наступні документи:

- історичну довідку про будівлю Палацу Праці (Палацу культури металістів, палацу культури металургів), складену кандидатом історичних наук, завідуючим відділом «Музей історії місцевого самоврядування Дніпропетровської області» Дніпропетровського національного історичного музею ім. Д.І. Яворницького, членом правління Дніпропетровської обласної організації Національної спілки краєзнавців України Кавуном М.Е.;

- облікову картку об'єкта культурної спадщини Палац Праці («Палац культури металістів», «Пала культури металургів»), підготовлену Науково-дослідним інститутом пам'яткоохоронних досліджень;

- акт технічного стану об'єкта культурної спадщини.

За результатами розгляду вищевказаних документів зазначено, що облікова документація складена на належному рівні, відповідає нормативним вимогам та підписана представником органу охорони культурної спадщини.

Члени науково-методичної ради відзначили унікальність будівлі Палацу Праці, який є одним з найкращих зразків конструктивізму в архітектурі та єдиною роботою визначного архітектора ОСОБА_4 у цьому стилі, що збережений до нашого часу.

Згідно вимог Порядку № 158 облікова картка, коротка історична довідка, акт технічного стану об'єкта культурної спадщини подаються за місцезнаходженням таких об'єктів на розгляд науково-методичної ради з питань охорони культурної спадщини органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, консультативних рад органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської місцевих державних адміністрацій та науковими радами установ, організацій, діяльність яких пов'язана з охороною культурної спадщини, які оцінюють відповідність кожного об'єкта визначеним критеріям.

Виходячи із наведеного вище, суд вірно дійшов висновку, що дії відповідачів по виявленню об'єктів, складанню облікової картки, короткої історичної довідки, акту технічного стану об'єкта (пам'ятки) культурної спадщини та висновок консультативних рад органів охорони культурної спадщини та наукової (вченої) ради у формі протоколу стосовно відповідності об'єктів встановленим критеріям є такими, що вчинені у відповідності до вимог Закону України «Про охорону культурної спадщини», Порядку обліку об'єктів культурної спадщини, тому правових підстав для скасування наказу Управління культури, національностей і релігій Дніпропетровської облдержадміністрації від 28 листопада 2017 року № 98 наразі немає.

На підставі наказу Міністерства культури України від 20 лютого 2018 року № 150 «Про занесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України» Палац Праці (Палац культури металістів, Палац культури металургів), який знаходиться за адресою: м. Дніпро, проспект Сергія Нігояна, 47 було занесено до переліку об'єктів культурної спадщини у Дніпропетровській області, що заносяться до Державного реєстру нерухомих пам'яток України за категорією місцевого значення під охоронним номером № 78 Дп як пам'ятка архітектури місцевого значення.

Зважаючи на викладене, позовні вимоги в частині зобов'язання Міністерства культури України утриматись від дій стосовно внесення до Державного реєстру нерухомих пам'яток України об'єкт нерухомого майна: Палац праці, що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, м.Дніпро, проспект Нігояна Сергія, буд. 47 до прийняття рішення у даній справі та вступу його в законну силу є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Доводи апелянта про те, що Управлінням культури, національностей і релігій Дніпропетровської обласної державної адміністрації умисно був виданий завідомо незаконний Наказ №98 від 28 листопада 2017 року та до Наказу були внесені завідомо неправдиві відомості про занесення "Палацу праці" до Переліку щойно виявлених об'єктів культурної спадщини, судом до уваги не приймаються, оскільки позивачем жодним чином не доведено умисел відповідача щодо вказаних дій.

Щодо доводів стосовно того, що в матеріалах справи відсутні докази поштової відправки відповідачем 1 на юридичну адресу підприємства позивача, а саме: м. Київ, вул. Якутська, б. 10, повідомлення про занесення "Палацу культури ім. Ілліча" до Переліку щойно виявлених об'єктів культурної спадщини і набуття ним даного правового статусу. Натомість, у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, яке було надано відповідачем 1 до матеріалів справи була зазначена інша адреса отримувача, а саме: м. Київ, вул. В.Хвойки, б. 21. Колегія суддів також не приймає даний довід до уваги, оскільки вважає, що на розгляд справи по суті ця обставина не впливає та не доводить порушення відповідачем порядку чи безпідставність віднесення об'єкта нерухомого майна: Палац праці, що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, м.Дніпро, проспект Нігояна Сергія, буд. 47 до Переліку щойновиявлених об'єктів культурної спадщини.

Враховуючи зазначене, вірним є висновок суду першої інстанції про відмову в задоволенні даного адміністративного позову.

Отже при винесенні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 316, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "БЦ-Веста" - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2018 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-331 КАС України.

Головуючий суддя: Файдюк В.В.

Судді: Мєзєнцев Є.І.

Чаку Є.В.