Справа № 826/9637/17
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2018-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 серпня 2018 року м. Київ № 826/9637/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Добрянської Я.І., за участю секретаря судового засідання Корніюк А.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні справу

за позовом ОСОБА_1

до відповідача-1 Голови комітету Верховної Ради України з питань запобігання та протидії корупції Соболєва Єгора Вікторовича,

відповідача-2 Комітету Верховної Ради України з питань запобігання та протидії корупції,

відповідача-3 Управління справами Апарату Верховної Ради України,

третя особа-1 Верховна Рада України,

третя особа-2 Комітет з питань Регламента, депутатської етики в забезпечення діяльності Верховної Ради України,

третя особа-3 Фракція партії «Блок Петра Порошенко» у Верховній Раді України,

третя особа-4 Фракція політичної партії «Народний Фронт» у Верховній Раді України,

третя особа-5 Фракція політичної партії «Опозиційний блок» у Верховній Раді України,

третя особа-6 Фракція політичної партії «Об'єднання «Самопоміч» у Верховній Раді України

третя особа-7 Фракція радикальної партії Олега Ляшка у Верховній Раді України,

третя особа-8 Фракція політичної партії «Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина» у Верховній Раді України,

третя особа-9 Група «Воля народа» у Верховній Раді України,

третя особа-10 Група «Партія «Відродження» у Верховній Раді України

про визнання протиправними дій, зобов'язати вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 з позовом до Голови комітету Верховної Ради України з питань запобігання та протидії корупції Соболєва Єгора Вікторовича, Комітету Верховної Ради України з питань запобігання та протидії корупції, Управління справами Апарату Верховної Ради України треті особи Верховна Рада України, Комітет з питань Регламента, депутатської етики в забезпечення діяльності Верховної Ради України, Фракція партії «Блок Петра Порошенко» у Верховній Раді України, Фракція політичної партії «Народний Фронт» у Верховній Раді України, Фракція політичної партії «Опозиційний блок» у Верховній Раді України, Фракція політичної партії «Об'єднання «Самопоміч» у Верховній Раді України, Фракція радикальної партії Олега Ляшка у Верховній Раді України, Фракція політичної партії «Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина» у Верховній Раді України, Група «Воля народа» у Верховній Раді України, Група «Партія «Відродження» у Верховній Раді України про визнання протиправними дій, зобов'язати вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.09.2017р. відкрито провадження в адміністративній справі та призначено попереднє судове засідання.

01.06.2018р. до суду надійшла заява позивача про відвід судді Добрянської Я.І. В обґрунтування поданої заяви зазначає, що суддя Добрянська Я.І. відмовилась проводити судове засідання в режимі відеоконференції та відмовила у виклику та допиті свідків, що на думку позивача є підтвердженням факту небажання суддею встановлювати істину у справі. Більше того, зазначає, що в засіданні, суддя Добрянська Я.І. з усім погоджується з представниками Верховної Ради України, що справило негативне враження та стало підставою для сумнівів в об'єктивності судді під час розгляду справи. Також, зазначає, що суддя Добрянська Я.І. не допустила до участі у справі в якості третьої особи громадянку ОСОБА_6 Вищевикладене, на думку позивача, є підставою для відводу судді Добрянської Я.І.

Ознайомившись із вищезазначеною заявою, суд вважає її необґрунтованою, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з ч. 3, 4 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд ухвалою, без виходу до нарадчої кімнати, залишає заяву про відвід, яка повторно подана з тих самих підстав, без розгляду.

Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-3, 5 частини першої статті 36, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов'язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 40 КАС України, питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Суд звертає увагу на те, що в обґрунтування поданої заяви заявник фактично висловлює незгоду з прийнятими у справі № 826/9637/17 процесуальними рішеннями судді під час розгляду справи № 826/9637/17.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому, згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб'єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об'єктивним у цій справі, та (іі) об'єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об'єктивно обґрунтованими, іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (Рішення ЄСПЛ у справі «Мироненко і Мартенко проти України», «Олександр Волков проти України»).

Суд зазначає, що наведені заявником обставини не можуть слугувати підставами для відводу як такі, що викликають сумнів у їх неупередженості, оскільки за правилами ч.4 ст.36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Про наявність інших підстав, передбачених ст. ст. 36, 37 КАС України для відводу судді Добрянської Я.І. заявником не зазначено, а судомне встановлено.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви про відвід судді Добрянської Я.І., а відтак, у відповідності до ч. 3 ст. 40 та п. 8 ч. 2 ст. 236 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне зупинити провадження в адміністративній справі №826/9637/17 до вирішення заяви поивіача про відвід судді Добрянської Я.І. та передати заяву для вирішення питання про відвід судді на автоматизований розподіл для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу.

Керуючись статтями 40, 236 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Зупинити провадження у справі №826/9637/17 до вирішення заяви позивача про відвід судді Добрянської Я.І.

2. Передати заяву позивача про відвід судді Добрянської Я.І. для вирішення питання про відвід на автоматизований розподіл для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу щодо розгляду заяви про відвід.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки встановлені ст. 256 КАС України та відповідно до ст. 294 КАС України ухвала в частині необґрунтованості заявленого відводу окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Я.І. Добрянська