Справа № 823/76/16
Суддя: Троян Н.М.
Дата ухвалення: 2018-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/76/16 Суддя (судді) першої інстанції: В.П. Тимошенко
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 липня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

Судді-доповідача - Троян Н.М.,

суддів - Бужак Н.П., Костюк Л.О.,

за участю секретаря - Рейтаровської О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві (без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу) апеляційну скаргу Дочірнього підприємства «Жашківський машинобудівний завод» Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче підприємство «Більшовик» на постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2016 року у справі за адміністративним позовом Дочірнього підприємства «Жашківський машинобудівний завод» Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче підприємство «Більшовик» до Уманської об'єднаної Державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И Л А:

У січні 2016 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому , з урахуванням уточнень позовних вимог, просив: визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення - рішення Уманської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Черкаській області форми «У» № від 10 грудня 2015 року та форми «У» № від 10 грудня 2015 року.

На обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що оскаржувані рішення базуються на Акті «Про результати позапланової виїзної перевірки Дочірнього підприємства «Жашківський машинобудівний завод» Публічного акціонерного товариства «Науково виробниче підприємство «Більшовик» від 26.10.2015 №1001/23-05-15-22/05767284, згідно з яким встановлено порушення ст. 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», п. 1 Постанови Правління НБУ від 01.12.2014 №758 «Про врегулювання ситуації на грошово-кредитному та валютному ринках України», статті 1 Указу Президента України № 319/94 від 19 червня 1994 року «Про невідкладні заходи щодо повернення в Україну валютних цінностей, що незаконно знаходяться за її межами», статті 9 Декрету Кабінету Міністрів України 19 лютого 1993 року №15-93 «Про систему валютного регулювання і валютного контролю».

Однак, в податковому повідомленні - рішенні № від 10.12.2015 відсутні будь-які вказівки чи конкретизації підпунктів, пунктів, статей законодавчих актів, якими встановлено термін (строк) надходження валютної виручки від нерезидентів - 90 календарних днів з дати митного оформлення.

Крім того, ст. 16 Декрету Кабінету Міністрів України «Про систему валютного регулювання та валютного контролю» встановлено, що санкції передбачені цим пунктом застосовуються Національним банком України та за його визначенням - підпорядкованими йому установами.

Таким чином, у податкових органів відсутні повноваження щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення Декрету Кабінету Міністрів України «Про систему валютного регулювання та валютного контролю», що свідчить про протиправність податкового повідомлення - рішення № від 10.12.2015.

Постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2016 року у задоволенні адміністративного позову - відмовлено.

В апеляційній скарзі, позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд скасувати постанову та прийняти нову, якою адміністративний позов - задовольнити.

Зокрема, апелянт посилався на те, що суд першої інстанції не зробив жодного висновку щодо відсутності повноважень податкових органів щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій.

Так, в податковому повідомленні-рішенні № від 10.12.2015 встановлено порушення ст. 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», яка містить визначений термін (строк) надходження валютної виручки від нерезидентів - 180 календарних днів з дати митного оформлення (виписки вивізної вантажної митної декларації) продукції, що експортується.

У пункті 4 ст. 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» йдеться про право Національного банку України запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків ніж ті, що визначені в частині першій ст. 1, проте в самому податковому повідомленні - рішенні № від 10.12.2015 відсутні будь-які вказівки чи конкретизації підпунктів, пунктів, статей законодавчих актів, якими встановлено термін (строк) надходження валютної виручки від нерезидентів - 90 календарних днів з дати митного оформлення.

Крім того, ст. 16 Декрету Кабінету Міністрів України «Про систему валютного регулювання та валютного контролю» встановлено, що санкції передбачені цим пунктом застосовуються Національним банком України та за його визначенням - підпорядкованими йому установами.

Таким чином, у податкових органів відсутні повноваження щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення Декрету Кабінету Міністрів України «Про систему валютного регулювання та валютного контролю».

У відзиві на апеляційну скаргу відповідачем зазначено, що позивачем не наведено будь-яких доводів на спростування розрахунку пені, який наведено в додатках до акту та в розрахунку до податкового повідомлення-рішення.

Відтак, факт порушення законодавства у сфері валютного контролю є доведеним, тому позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Згідно з частиною другою статті 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, 26.10.2015 головним державним ревізором інспектором Уманської ОДПІ проведена позапланова виїзна документальна перевірка Дочірнього підприємства «Жашківський машинобудівний завод» Публічного акціонерного товариства «Науково виробниче підприємство «Більшовик» з питання дотримання вимог валютного законодавства при виконанні контрактів від 06.02.2014 №1209-33-14, від 16.10.2014 №8304-33-14.

За результатами перевірки складений Акт від 26.10.2015 №1001/23-05-15-22/05767284, згідно з висновками якого встановлено порушення позивачем:

1) статті 1 Закону України від 23 вересня 1994 року №185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» та пункту 1 Постанови Правління НБУ від 01.12.2004 №758 «Про врегулювання ситуації на грошово-кредитному та валютному ринках України» в частині порушення строків валютної виручки по експортних контрактах від 06.02.2014 №1209-33-14 в сумі 59 586 євро, в тому числі: 14 136 євро на 4 дні, 20 876 євро на 15 днів, 20 250 євро на 67 днів, 4 324,00 євро на 69 днів та від 16.10.2014 №8304-33-14 в сумі 15 000 євро на 95 днів.

2) статті 1 Указу Президента України № 319/94 від 19 червня 1994 року «Про невідкладні заходи щодо повернення в Україну валютних цінностей, що незаконно знаходяться за її межами», статті 9 Декрету Кабінету Міністрів України 19 лютого 1993 року №15-93 «Про систему валютного регулювання і валютного контролю», в частині порушення строків декларування валютних цінностей, доходів та майна, що належать резиденту України та знаходяться за її межами станом на 1 липня 2015 року (а.с. 46-51).

На підставі Акту перевірки 26.10.2015 №1001/23-05-15-22/05767284 відповідачем винесено податкове повідомлення - рішення від 10.12.2015 № про нарахування сум грошового зобов'язання за платежем - пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невиконання зобов'язань та штрафних санкцій в сумі 170 грн та податкове повідомлення - рішення № про нарахування сум грошового зобов'язання за платежем - пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невиконання зобов'язань та штрафних санкцій за порушення вимог валютного законодавства в сумі 242374 грн 64 коп. (а.с. 58-59).

Вважаючи порушенням своїх прав з боку відповідача та з метою їх відновлення позивач звернувся за захистом до суду.

Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач, приймаючі податкові повідомлення-рішення діяв правомірно, в межах своїх повноважень.

Колегія суддів не може в повній мірі погодитись з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступні обставини.

Щодо податкового повідомлення-рішення № від 10 грудня 2015 року, слід зазначити наступне.

Як свідчать матеріали справи, контролюючим органом встановлено порушення позивачем статті 1 Закону України від 23 вересня 1994 року №185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» та пункту 1 Постанови Правління НБУ від 01.12.2004 №758 «Про врегулювання ситуації на грошово-кредитному та валютному ринках України» в частині порушення строків валютної виручки по експортних контрактах від 06.02.2014 №1209-33-14 та від 16.10.2014 №8304-33-14 (а.с. 50-51).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23 вересня 1994 року №185/94-ВР, виручка резидентів у іноземній валюті підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки виплати заборгованостей, зазначені в контрактах, але не пізніше 180 календарних днів з дати митного оформлення (виписки вивізної вантажної митної декларації) продукції, що експортується, а в разі експорту робіт (послуг), прав інтелектуальної власності - з моменту підписання акта або іншого документа, що засвідчує виконання робіт, надання послуг, експорт прав інтелектуальної власності. Перевищення зазначеного строку потребує висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення інструментів впливу на грошово-кредитний ринок» від 06.11.2012 №5480-VI статтю 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» доповнено новою частиною, відповідно до якої Національному банку України надано право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені статями 1 та 2 Закону України №185/94-ВР.

Постановою Правління Національного банку України «Про врегулювання ситуації на грошово-кредитному та валютному ринках України» від 01.12.2014 №758, яка набрала чинності з 03.12.2014 та діяла до 03.03.2015 включно передбачалось, що розрахунки за операціями з експорту та імпорту товарів, передбачені в статтях 1 та 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», здійснюються у строк, що не перевищує 90 календарних днів.

Аналогічні положення були закріплені в постанові Правління Національного банку України «Про врегулювання ситуації на грошово-кредитному та валютному ринках України» від 03.03.2015 №160, яка набрала чинності з 04.03.2015 та діяла до 03.06.2015 включно, в постанові Правління Національного банку України «Про врегулювання ситуації на грошово-кредитному та валютному ринках України» від 03.06.2015 №354, яка набрала чинності з 04.06.2015 та діяла до 03.09.2015 включно.

При цьому, порядок проведення уповноваженими банками контролю за дотриманням резидентами встановлених законодавством строків розрахунків за експортними та імпортними операціями визначено Інструкцією про порядок здійснення контролю за експортними, імпортними операціями, затвердженою постановою Правління НБУ 24.03.1999 № 136 (надалі Інструкція №136).

Відповідно до пункту 1.1 Інструкції №136 здійсненням поставки є оформлення митної декларації (у випадку ввезення продукції на територію України, якщо така продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або виконання нерезидентом усіх зобов'язань щодо поставки, покладених на нього за договором ( в інших випадках).

Пунктом 2.3 Інструкції №136 встановлено, що банк знімає експортну операцію резидента з контролю після зарахування виручки за цією операцією на поточний рахунок останнього.

З матеріалів справи вбачається, що ДП «Жашківський машинобудівний завод ПАТ «НВП Більшовик» уклало з ОАО «Белшина», експортний контракт від 06.02.2014 №1209-33-14 на поставку редукторів (вартість контракту 151 642 євро умови поставки DAP Бобруйск).

На виконання умов контракту ДП «Жашківський машинобудівний завод ПАТ «НВП Більшовик» відвантажено товари (редуктори) на загальну суму 151 642 євро (еквівалент по курсу НБУ 2 802 733 грн 51 коп.), зокрема згідно наступних експортних митних декларацій:

- від 18.09.2014 № 902030001/2014/310568 на суму 29 466 євро, граничний законодавчо встановлений строк надходження валютної виручки - 17.12.2014;

- від 05.11.2014 № 902030001/2014/310656 на суму 29 466 євро, граничний законодавчо встановлений строк надходження валютної виручки - 03.02.2015;

- від 16.01.2015 № 902030001/2015/310011 на суму 41 136 євро, граничний законодавчо встановлений строк надходження валютної виручки - 16.04.2015;

- від 06.02.2015 № 902030001/2015/310056 на суму 51 574 євро, граничний законодавчо встановлений строк надходження валютної виручки - 07.05.2015 (а.с. 48).

Валютна виручка за експортовані товари надійшла на рахунок визначений умовами контракту № 8217, відкритий у філії Черкаське обласне управління ПАТ «Державний ощадний банк України», на загальну суму 151 642 євро (еквівалент по курсу НБУ 3 098 871 грн 32 коп.), з якої відповідно до чинного законодавства 37 910 євро зараховано безпосередньо на поточний валютний рахунок № 8217, а 113 732 євро направлено на обов'язковий продаж на міжбанківському валютному ринку, а кошти від продажу в гривнях зараховано на поточний рахунок № 8217.

Частина валютної виручки в розмірі 59 586 євро надійшла з порушенням законодавчо встановлених термінів, а саме:

- на суму 20 260 євро, згідно банківського повідомлення від 20.04.2015, в тому числі 14136 євро на 94 день з дати оформлення експортної МД від 16.01.2015 №902030001/2015/310011, тобто з порушенням законодавчо встановлених строків на 4 дні;

- на суму 20 876 євро, згідно банківського повідомлення від 22.05.2015 або на 105 день з доти оформлення експортної МД від 06.02.2015 № 902030001/2015/310056, тобто з порушенням законодавчо встановлених строків на 15 днів;

- на суму 20 250 євро, згідно банківського повідомлення від 13.07.2015, або на 157 день з дати оформлення експортної МД від 06.02.2015 № 902030001/2015/310056, тобто з порушенням законодавчо встановлених строків на 67 днів;

- на суму 4 324 євро, згідно банківського повідомлення від 15.07.2015, або на 159 день з дати оформлення експортної МД від 06.02.2015 № 902030001/2015/310056, тобто з порушенням законодавчо встановлених строків на 69 днів (а.с. 48).

Крім того, ДП «Жашківський машинобудівний завод ПАТ «НВП Більшовик» уклало з ОАО «Белшина», експортний контракт від 16.10.2014 №8304-33-14 на поставку редукторів (вартість контракту 54 000 євро умови поставки DAP Бобруйск) (а.с. 49).

На виконання умов контракту ДП «Жашківський машинобудівний завод ПАТ «НВП Більшовик» відвантажено продукцію - редуктори на загальну суму 54 000 євро (еквівалент по курсу НБУ 933 219 грн 35 коп.), зокрема згідно наступних експортних митних декларацій:

- від 05.11.2014 №902030001/2014/310657 на суму 27 000 євро, граничний законодавчо встановлений строк надходження валютної виручки - 03.02.2015;

- від 06.02.2015 №902030001/2015/310055 на суму 27 000 євро, граничний законодавчо встановлений строк надходження валютної виручки - 07.05.2015.

Валютна виручка за експортовані товари надійшла на рахунок визначений умовами контракту №8217, відкритий у філії Черкаське обласне управління ПАТ Державний ощадний банк України, на загальну суму 54 000 євро (еквівалент по курсу НБУ 1 062 279 грн 42 коп.), з якої відповідно до чинного законодавства 13 500 євро зараховано безпосередньо на поточний валютний рахунок №8217, а 40 500 євро направлено на обов'язковий продаж на міжбанківському валютному ринку, а кошти від продажу в гривнях зараховано на поточний рахунок № 8217.

Частина валютної виручки в розмірі 15000 євро надійшла з порушенням законодавчо встановлених термінів, а саме: згідно банківського повідомлення від 10.08.2015 або на 185 день з дати оформлення вивізної МД від 06.02.2015 №902030001/2015/310055, тобто з порушенням законодавчо встановлених строків на 95 днів.

Про порушення позивачем термінів надходження валютної виручки за експортовані товари на адресу Жашківського відділення Уманської ОДПІ від філії Черкаське обласне управління ПАТ Державний ощадний банк України надійшли повідомлення:

- від 06.05.2015 №331 по контракту від 06.02.2014 №1209-33-14 за датою оформлення експортної МД 16.01.2015;

- від 04.06.2015 №375 по контракту від 06.02.2014 № 1209-33-14 за датою оформлення експортної МД від 06.02.2015 та контракту від 16.10.2014 №8304-33-14 за датою оформлення експортної МД від 06.02.2015 (а.с. 49).

За правилами частини першої ст.4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) порушення резидентами строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

Частиною п'ятою ст.4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» визначено, що органи доходів і зборів вправі за наслідками документальних перевірок безпосередньо стягувати з резидентів пеню, передбачену цією статтею.

Відповідно до пп.54.3.3 п.54.3 ст.54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов'язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Таким чином, вказаними нормами передбачено застосування контролюючими органами пені за порушення статтей 1 та 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті».

Доводи позивача про протиправність оскаржуваного рішення у зв'язку з відсутністю будь-яких вказівок чи конкретизації підпунктів, пунктів, статей законодавчих актів, якими встановлено термін (строк) надходження валютної виручки від нерезидентів - 90 календарних днів з дати митного оформлення, колегія суддів не приймає до уваги, з огляду на таке.

Відповідно до п.58.1. ст. 58 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення містить підставу для такого нарахування (зменшення) податкового зобов'язання та/або зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість, або заниження чи завищення суми податкових зобов'язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість; посилання на норму цього Кодексу та/або іншого закону, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи, відповідно до якої був зроблений розрахунок або перерахунок грошових зобов'язань платника податків; суму грошового зобов'язання, що повинен сплатити платник податку; суму зменшеного (збільшеного) бюджетного відшкодування та/або зменшення від'ємного значення результатів господарської діяльності або від'ємного значення суми податку на додану вартість; граничні строки сплати грошового зобов'язання та/або строки виправлення платником податків показників податкової звітності; попередження про наслідки несплати грошового зобов'язання або внесення виправлень до показників податкової звітності в установлений строк; граничні строки, передбачені цим Кодексом для оскарження податкового повідомлення-рішення.

З матеріалів справи вбачається, що в оскаржуваному податковому повідомленні- рішенні № від 10 грудня 2015 року зазначено, що воно винесене на підставі акта перевірки №1001/23-05-22/05767284 від 26.10.2016, у висновках якого і зазначені підпункти, пункти, статей законодавчих актів, якими встановлено термін (строк) надходження валютної виручки від нерезидентів - 90 календарних днів з дати митного оформлення.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідач, приймаючи податкове повідомлення-рішення № від 10 грудня 2015 року діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стосовно податкового повідомлення-рішення № від 10 грудня 2015 року, слід зазначити наступне.

З матеріалів справи вбачається, що перевіркою порядку та термінів декларування валютних цінностей, доходів та майна, що належать резиденту України і перебувають за її межами, податковим органом встановлено порушення позивачем вимог ст.1 Указу Президента України № 319/94 від 19 червня 1994 року «Про невідкладні заходи щодо повернення в Україну валютних цінностей, що знаходяться за її межами» та статті 9 Декрету Кабінету Міністрів України «Про систему валютного регулювання і валютного контролю» від 19 лютого 1993 року №15-93 (а.с. 51).

Відповідно до статті 1 Указу Президента України № 319/94 від 19 червня 1994 року «Про невідкладні заходи щодо повернення в Україну валютних цінностей, що знаходяться за її межами» суб'єктам підприємницької діяльності України, незалежно від форм власності, у десятиденний строк: продекларувати у Національному банку України наявність (або відсутність) з визначенням сум усіх належних їм валютних цінностей, які знаходяться за межами України, в тому числі одержаних у результаті здійснення підприємницької діяльності за межами України.

Статтею 9 Декрету Кабінету Міністрів України «Про систему валютного регулювання і валютного контролю» від 19 лютого 1993 року №15-93 передбачено, що валютні цінності та інше майно резидентів, яке перебуває за межами України, підлягають обов'язковому декларуванню.

Порядок і терміни декларування встановлюються Національним банком України.

Згідно підпункту 8 пункту 2 статті 16 Декрету Кабінету Міністрів України «Про систему валютного регулювання і валютного контролю» від 19 лютого 1993 року №15-93 до резидентів, нерезидентів, винних у порушенні правил валютного регулювання і валютного контролю, застосовуються такі міри відповідальності (фінансові санкції): за невиконання резидентами вимог щодо декларування валютних цінностей та іншого майна, передбачених статтею 9 цього Декрету, - штраф у сумі, що встановлюється Національним банком України.

У відповідності до пункту 10 вказаної статті санкції, передбачені цим пунктом, застосовуються Національним банком України та за його визначенням - підпорядкованими йому установами. Оскарження дій щодо накладення стягнень провадиться у судовому порядку.

Таким чином, статтею 16 Декрету Кабінету Міністрів України «Про систему валютного регулювання і валютного контролю» від 19 лютого 1993 року №15-93 чітко вирішено питання щодо компетенції органу, який має право застосовувати санкції за порушення приписів Декрету - повноважним органом є Національний банк України та підпорядковані йому особи.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 07.02.2012 (справа №21-904в10) та в постанові Верховного Суду від 27.02.2018 (справа №802/1619/13-а).

При цьому, Положення Указу Президента України «Про врегулювання порядку одержання резидентами кредитів, позик в іноземній валюті від нерезидентів та застосування штрафних санкцій за порушення валютного законодавства» № 734/99 від 27.06.1999, яким органи державної податкової служби наділено повноваженнями застосовувати до резидентів і нерезидентів України санкції, передбачені пунктом 2 статті 16 Декрету № 15-93, не підлягають застосуванню, оскільки, регулюючи по іншому питання, які були закріплені Декретом, виданим у межах повноважень, наданих Законом України від 18 листопада 1992 року № 2796-XII «Про тимчасове делегування Кабінету Міністрів України повноважень видавати декрети в сфері законодавчого регулювання», такий Указ суперечить обмеженням, встановленим пунктом 4 Перехідних положень Конституції України та необґрунтовано створює протиріччя в правовому регулюванні відносин.

Вказане узгоджується з позицією Вищого адміністративного суду України, викладеною в ухвалі від 16.02.2016 (справа №К/800/15624/15).

Отже, враховуючи відсутність визначення повноважень податкових органів щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення Декрету Кабінету Міністрів України «Про систему валютного регулювання і валютного контролю» від 19 лютого 1993 року №15-93, Уманська об'єднана Державна податкова інспекція Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області при прийнятті податкового повідомлення-рішення № від 10 грудня 2015 року діяла з перевищенням наданих йому повноважень.

Вказане свідчить про необхідність визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 10 грудня 2015 року.

Згідно з частинами першою-третьою ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до частини першої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки, судом першої інстанції порушено норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, в зв'язку з цим виникає необхідність у частковому задоволенні апеляційної скарги та відповідно у скасуванні постанови Черкаського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2016 року.

Керуючись ст.ст. 229, 241, 242, 243, 308, 310, 313, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Дочірнього підприємства «Жашківський машинобудівний завод» Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче підприємство «Більшовик» - задовольнити частково.

Постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2016 року - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою адміністративний позов Дочірнього підприємства «Жашківський машинобудівний завод» Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче підприємство «Більшовик» до Уманської об'єднаної Державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Уманської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Черкаській області форми «У» № від 10 грудня 2015 року.

В решті позовних вимог - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Н.М. Троян

Судді: Н.П. Бужак,

Л.О. Костюк

Повний текст виготовлено: 31 липня 2018 року.