Справа № 0640/3958/18
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2018-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 серпня 2018 року м. Житомир справа № 0640/3958/18

категорія 10.2.4

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Єфіменко О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, про визнання бездіяльності протиправною, зобов'язання видати нову довідку, здійснити перерахунок та виплату пенсії, -

встановив:

01.08.2018 до Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1, в якій він просить:

- визнати бездіяльність Головного управління Національної поліції в Житомирській області в особі ліквідаційної комісії УМВС України в Житомирській області протиправною та зобов'язати протягом п'яти днів видати нову довідку про грошове забезпечення із зазначенням надбавки за специфічні умови проходження служби у розмірі 50% з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років і премії у розмірі 63% та негайно направити її Головному управлінню Пенсійного фонду України в Житомирській області для перерахунку пенсійного забезпечення ОСОБА_1;

- визнати бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області протиправною та зобов'язати здійснити невідкладно перерахунок з 01.01.2016 та виплату ОСОБА_1 пенсійного забезпечення за оновленою Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області довідкою про грошове забезпечення ОСОБА_1 з урахуванням надбавки за специфічні умови проходження служби у розмірі 50% та премії у розмірі 63%.

Перевіряючи адміністративний позов на відповідність його вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що він не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що позивач оскаржує до суду бездіяльність Головного управління Національної поліції в Житомирській області та Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо видачі нової довідки про грошове забезпечення та перерахунок пенсії з 01.01.2016 з урахуванням надбавки за специфічні умови проходження служби у розмірі 50% та премії у розмірі 63%.

Позивач звернувся до адміністративного суду з даним адміністративним позовом 01.08.2018, що підтверджується датою, зазначеною у позовній заяві, та реєстраційним штампом суду з зазначенням дати надходження позовної заяви і вхідного номера.

Таким чином, позивачем пропущено шестимісячний строк на звернення до суду з даним позовом.

Позивачем разом із позовною заявою подано клопотання від 01.08.2018 у якому він просить продовжити термін для подання адміністративного позову у зв'язку із протиправною бездіяльністю відповідачів - Головного управління Національної поліції в Житомирській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо перерахунку та виплати пенсійного забезпечення.

В обґрунтування пропуску строку на звернення до суду з даним позовом зазначає лише про відповідь від 04.01.2018 № 4274/М-11 Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, якою його було повідомлено про те, що питання підвищення пенсій буде додатково врегульоване після прийняття Верховною радою України законопроекту щодо перерахунку пенсій військовослужбовців з урахуванням оновленого грошового забезпечення та наявності відповідних бюджетних коштів. Крім того, зазначає, що подальше порушення відповідними органами державної влади його права як військового пенсіонера на належне пенсійне забезпечення, гарантоване Конституцією України та низкою інших нормативно-правових актів триває.

Суд зауважує, що у вказаному клопотанні позивач жодних ґрунтовних посилань або підстав, які б стосувались поважності пропуску строку на звернення до суду із вказаним позовом не наводить.

Позивач не обґрунтував причин пропуску строку звернення з позовом належним чином, що дає підстави суду залишити позов без розгляду.

Частинами 1 та 2 ст. 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, ч. 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Так, правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI) (далі - Закон України №3674-VI).

Підпунктом 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України № 3674-VI передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлено ставку судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин, а також враховуючи, що згідно абзацу четвертого ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1762 гривень.

Позивачем доказу сплати судового збору надано не було, натомість разом з позовною заявою подано клопотання від 01.08.2018 про відстрочення сплати судового збору до вирішення спору та прийняття судом рішення по суті.

В обґрунтування вказаного клопотання позивач посилається на погіршення його соціального забезпечення у частині перерахування та виплати пенсійного забезпечення та на п. 2-а ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Суд, дослідивши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України № 3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналогічні положення містяться і у ч. 1 ст. 133 КАС України.

Таким чином, єдиною підставою, з урахуванням якої суд може відстрочити сплату судового збору, є її майновий стан. Жодної іншої підстави для винесення судом ухвали про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору ні Закон України № 3674-VI ні КАС України не передбачають.

Водночас, суд вважає за необхідне зазначити, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Щоб мати можливість зменшити тягар судових витрат, суд зобов'язаний з'ясувати майновий стан особи. Особа, яка вважає свій майновий стан незадовільним, через що в неї існують перешкоди для доступу до правосуддя, має подати до суду відповідне клопотання і документи, які свідчили би про поганий майновий стан (податкова декларація про доходи, довідка про заробітну плату, пенсію, стипендію тощо).

При зменшенні тягаря судових витрат суд може виходити з такого. Якщо при сплаті необхідних судових витрат середньомісячний дохід особи буде меншим від рівня прожиткового мінімуму, встановленого законом для відповідної категорії осіб, тоді в суду є підстава для застосування заходів, визначених наведеною статтею. Але це не єдина підстава. Суд може врахувати також, наприклад, великі витрати особи на лікування чи інші життєво необхідні витрати, що не дають можливості оплатити судові витрати.

У матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про тяжке матеріальне становище позивача, а посилання позивача на погіршення його соціального забезпечення у частині перерахування та виплати пенсійного забезпечення, не свідчить про відсутність інших доходів.

Довідок про доходи з місця роботи, або у разі відсутності місця роботи, довідок з податкового органу про доходи чи про отримання пенсії позивач до суду не подавав.

Крім того, суд не приймає до уваги посилання позивача на п. 2-а ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", як на підставу для відстрочення сплати судового збору оскільки позивач є військовослужбовцем.

Так, п. 2"а" ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема позивачами є військовослужбовці.

Як видно з матеріалів адміністративного позову позивач не відноситься до категорії осіб, зазначених у п. 2"а" ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", оскільки є пенсіонером органів внутрішніх справ за віком.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у справах Толстой та Милославський проти Сполученого Королівства (Tolstoy and Miloslavsky v. the United Kingdom) від 13.07.1995, Ейрі проти Ірландії (Airey v. Ireland) від 28.10.1998 та Креуз проти Польщі (Kreuz v. Poland) від 19.06.2001 він ніколи не виключав можливості того, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду; що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Тобто, вимога сплати зборів цивільними судами у зв'язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Отже, позивач при зверненні до суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору не довів тієї обставини, з якою чинне законодавство пов'язує відстрочення сплати судового збору, тому заявлене позивачем клопотання не підлягає задоволенню.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення зазначених недоліків шляхом надання до суду:

- окремої заяви відповідно до вимог ч. 6 ст. 161 КАС України про поновлення строку звернення з належним обґрунтування строку пропуску звернення до суду із даним позовом;

- належних доказів сплати судового збору у сумі 1409,60 грн або нового клопотання про звільнення від сплати судового збору з документами які підтверджують майновий стан, а саме: довідки про доходи з місця роботи, або у разі відсутності місця роботи, довідки з податкового органу про доходи, довідки про розмір пенсії або будь яких інших документів, що свідчили б про тяжке матеріальне становище.

Реквізити для справляння судового збору: отримувач коштів УК у м.Житомирі/м.Житомир/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38035726, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача 4009, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Документ на підтвердження сплати судового збору подається в оригіналі.

На підставі наведеного та керуючись статтями 132, 133, 160, 161, 169, 204, 243, 248, 256 КАС України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Єфіменко