Справа № 804/1190/18
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2018-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 липня 2018 року Справа № 804/1190/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Прудника С.В.
при секретарі судового засідання Стогній К.В.
представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2,
представників відповідача ОСОБА_3, ОСОБА_4,
представника третьої особи ОСОБА_5,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Приватного підприємства "Сталь конструкція" до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Товариство з обмеженою відповідальністю Оздоровчий центр Купель, про визнання протиправною та скасування постанови від 09.01.2018 року № 397/4.1-2/55 про накладення штрафу, -
13 лютого 2018 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Приватного підприємства "Сталь Конструкція" до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 09.01.2018 року № 397/4.1-2/55 про накладення штрафу.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.02.2018 р. відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.04.2018 р. залучено до участі у справі № 804/1190/18 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Товариство з обмеженою відповідальністю Оздоровчий центр Купель.
У судове засідання 03.07.2018 р. прибули представники позивача, представники відповідача та представник третьої особи.
Представники позивача позов підтримали та просили задовольнити його з підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на відзив, скасувавши постанову від 09.01.2018 року № 397/4.1-2/55.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши всі документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
У період з 15.12.2017 року по 18.12.2017 року на підставі наказу від 13.12.2017 року №646-І та направлення на перевірку № 373 від 15.12.2017 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області було проведено інспекційне відвідування Приватного підприємства "Сталь Конструкція" з питань додержання субєктами господарювання вимог законодавства про працю та загальнообовязкове державне соціальне страхування, за результатами якої складено акт перевірки від 18.12.2017 р. № 397/4.1-2.
До вказаного акта ПП «Сталь конструкція» направлені заперечення від 09.01.2018 року.
19.12.2017 року за наслідками проведеної перевірки складено припис № 397/4.1-2-306 (том 1 а.с.142), в якому приписано усунути порушення та забезпечити виконання вимог, зазначених у ньому, а саме: дотримуватись вимог ч. 5 ст. 24 КЗпП України в частині належного оформлення працівників.
Правомірність прийнятої Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № 397/4.1-2/55 від 09.01.2018 року є предметом розгляду даної адміністративної справи.
Оцінюючи правомірність дій та рішень органу владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у частині 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, які повинні дотримуватися при реалізації дискреційних повноважень владного субєкта, встановлюючи чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини 1 статті 259 Кодексу законів про працю України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Таким органом, згідно з Положенням про Державну інспекцію з питань праці України, затвердженим Указом Президента України від 06.04.2011 року №386/2011, є Державна інспекція з питань праці України, яка здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.
Відповідно до пункту 7 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року №96 (далі - Положення №96), Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної служби України з питань праці та діє на підставі Положення про таке управління.
Згідно з підпунктом 6 пункту 4 Положення №96, Державна служба України з питань праці здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) регулюються Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (далі Закон).
Відповідно до статті 2 Закону, дія цього Закону поширюється на відносини, пов'язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Відповідно до частини 1 статті 6 Закону, підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоровю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобовязані предявити керівнику чи уповноваженій особі субєкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Субєкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не предявили документи, передбачені цим абзацом.
Під час проведення позапланового заходу зясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обовязковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Частинами 1, 2 статті 7 Закону передбачено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, імя та по батькові і засвідчується печаткою.
Відповідно до статті 259 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до підпункту 4 пункту 5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року № 295, інспекційні відвідування проводяться: за рішенням суду, повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю.
Згідно пункту 19 вказаного порядку, за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю - припис про їх усунення.
Отже, суд зазначає, що відповідач, як контролюючий орган у сфері додержанням законодавства про працю, у разі виявлення порушень законодавства про працю та загальнообов'язкове державне соціальне страхування, повинен виносити приписи про усунення виявлених порушень, як це передбачено Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності та Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року № 295.
Відповідно до статті 21 Кодексу законів про працю України, трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов'язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядку, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов'язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.
Згідно статті 24 Кодексу законів про працю України, трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов'язковим, зокрема, при укладенні трудового договору з фізичною особою.
Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Судом встановлено, що основним видом господарської діяльності ПП «Сталь конструкція» є виробництво будівельних металевих конструкцій і частин конструкцій.
За умовами розділу 10 вказаного договору, договір набирає чинності з моменту його підписання обома сторонами та діє до 31.12.2017 року, проте за будь-яких умов до виконання зобовязань обома сторонами.
Договір може бути розірваний за вимогою однієї зі сторін за умови суттєвого порушення умов договору іншою стороною. В такому випадку сторона, яка є ініціатором розірвання договору направляє на адресу іншої сторони письмове повідомлення про намір розірвання договору.
Дострокове припинення умов договору засвідчується шляхом підписання уповноваженими представниками сторін додаткової угоди до даного договору (пункт 10.5 договору).
Також, до вказаного договору сторонами погоджено додаток № 1 - договірну ціну (том 2 а.с.65-66).
Допитаний у судовому засіданні 04.06.2018 року ОСОБА_18 пояснив, що за пропозицією ОСОБА_17 погодився на співпрацю щодо виконання робіт на території «Оздоровчий центр «Купель»; вів переговори щодо виконання робіт на території «Оздоровчий центр «Купель» з ОСОБА_17 та ОСОБА_1, як представниками ПП «Сталь конструкція»; пояснив, що роботи на території «Оздоровчий центр «Купель» виконувались в рамках договору, укладеного з ПП «Сталь конструкція»; був присутній при укладанні договору між ТОВ «Оздоровчий центр «Купель» та ПП «Сталь конструкція»; пояснив, за укладеним договором на виконання робіт ПП «Сталь конструкція» здійснювалась передоплата, під час якої він був присутній; здійснював перевірку наявності у ПП «Сталь конструкція» ліцензії та дозволів на виконання будівельних робіт; проводив заселення працівників на територію «Оздоровчий центр «Купель» з метою виконання робіт; про нещасний випадок було повідомлено ОСОБА_17, як представника ПП «Сталь конструкція», який знав особу загиблого.
Допитаний у судовому засіданні 04.06.2018 року ОСОБА_17 пояснив, що близько 20 років працює ремонтами обєктів, ОСОБА_18 йому було запропоновано роботи по обєкту «Оздоровчий центр «Купель», було запропоновано кошторис по обєкту, після чого він звернувся до знайомих з пропозицію праці, зокрема ОСОБА_19, зібрав бригаду працівників та поїхали на обєкт; пояснив, що був укладений договір на виконання робіт, проте не знає який саме та з ким; з ОСОБА_1 велись перемови щодо укладання договору, проте чи було його укладено однозначної відповіді не надав; гроші на матеріали надавав ОСОБА_18; стосовно нещасного випадку пояснив, що про випадок йому стало відомо від ОСОБА_19; обсяг робіт визначався ОСОБА_19; питання офіційного працевлаштування не вирішувалось; зазначав, що не є найманим працівником ПП «Сталь конструкція»; вказує, що отримані кошти у розмірі 250000 гривень, про що вказано на зворотному боці договору, витрачались на матеріали, причини зазначення прізвища ОСОБА_1 не відомі.
Допитаний у судовому засіданні 27.06.2018 року ОСОБА_19 пояснив, що за пропозицією ОСОБА_17 погодився виконувати роботи на території «Оздоровчий центр «Купель»; пояснив, що зі слів ОСОБА_17 ОСОБА_1 мав займатися питанням оформленням договору з ПП «Сталь конструкція» щодо виконання робіт; у вересні 2017 року їздив на територію «Оздоровчий центр «Купель» з метою ознайомлення з обємом роботи та виконання робіт; під час прибуття на територію «Оздоровчий центр «Купель» працівнику останнього на імя ОСОБА_16 надавався паспорт; всі кошти на проживання надавав ОСОБА_17; на обєкт прибули разом з ним ще пять працівників, які виконували роботи на обєкті «Оздоровчий центр «Купель»; був знайомий з загиблим ОСОБА_7; про нещасний випадок з ОСОБА_7 було повідомлено ОСОБА_17, як особу, яка запропонувала роботу; ОСОБА_1 знає близько 4 років, що він був директором ПП «Сталь конструкція» дізнався лише після нещасного випадку; щодо перемовин по договору на виконання будівельно-монтажних робіт та залучення підрядника нічого пояснити не зміг; питання офіційного працевлаштування не ставилось.
З матеріалів справи вбачається, що 15.09.2017 року ТОВ «Оздоровчий центр «Купель» видано розпорядження № 1 «Про поселення будівельників», згідно якого бухгалтеру ОСОБА_16 доручено заселити на 6 поверсі готелю будівельників у кількості 7 чоловік: ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_7 з 24.09.2017 року на час проведення будівельно-монтажних робіт.
За сукупності встановлених обставин, виходячи зі змісту предмету договору, а саме - виконання будівельно-монтажних робіт, виконання таких робіт на території «Оздоровчий центр «Купель» можливо зробити висновок, що ПП «Сталь конструкція», як підрядник, виконував вказані роботи на обєкті м. Свалява оздоровчий центр «Купель» ТОВ «Оздоровчий центр «Купель».
Отже, судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що при проведені інспекційного відвідування відповідачем підтверджено факт використання ПП «Сталь конструкція» найманої праці без офіційного оформлення, тобто трудовий договір у письмовій формі при працевлаштуванні працівників, зокрема загиблого ОСОБА_7 не було укладено.
Абзацем другим частини 2 статті 265 Кодексу законів про працю України передбачено, що юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення
Таким чином, за викладених вище обставин та відповідних доказів, суд доходить висновку, що постанова про накладення штрафу від 09.01.2018 року № 397/4.1-2/55 прийнята Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області у межах компетенції, за фактом наявності порушень законодавства про працю, є обґрунтованою та прийнятою у відповідності до норм чинного законодавства, тому позовні вимоги Приватного підприємства "Сталь конструкція" задоволенню не підлягають.
Щодо судового збору, то відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки у задоволенні позову відмовлено, сплачений позивачем судовий збір поверненню не підлягає.
На підставі частини 3 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України, в судовому засіданні 03 липня 2018 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду. Виготовлення рішення у повному обсязі здійснено 06 липня 2018 року, про що повідомлено після проголошення вступної та резолютивної частини рішення у судовому засіданні.
Керуючись ст.ст. 242-243, 245-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позовної заяви Приватного підприємства "Сталь конструкція" до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Товариство з обмеженою відповідальністю Оздоровчий центр Купель, про визнання протиправною та скасування постанови від 09.01.2018 року № 397/4.1-2/55 про накладення штрафу - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 06 липня 2018 року.

Суддя (підпис) ОСОБА_21