Справа № 807/96/14
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2018-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

10 липня 2018 року м. Ужгород№ 807/96/14
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Луцович М.М.

при секретарі судових засідань - ОСОБА_1

сторони в судове засідання не з'явились;

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Державної архітектурно - будівельної інспекції України до ОСОБА_2 про зобов'язання виконати вимоги припису., -

В С Т А Н О В И В :

Державна архітектурно - будівельна інспекція України звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про зобов'язання виконати вимоги припису № 23-П від 27.06.2012 року. В ході судового розгляду представником позивача було подано заяву про уточнення позовних вимог, згідно якої позивач просила пунктом другом позовних вимог вважати вірним: «Винести рішення, яким зобов'язати ОСОБА_2 знести самочинно збудовану кам'яну огорожу за адресою: Тячівський район, с.Калини, вул.Жовтнева,2 »(а.с 229).

Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що 27.06.2012 року інспекцією ДАБК в Закарпатській області на підставі листа прокурора від 15.06.2012 року за №с-54/09 від 15.06.2012 року та заяви ОСОБА_3, в присутності забудовника ОСОБА_2, було проведено позапланову перевірку об'єкта будівництва -житлового будинку та кам'яної огорожі в с. Калини, вул. Жовтнева, 2, Тячівського району, Закарпатської області. Проведеною перевіркою встановлено: самочинно збудований житловий будинок, надвірні споруди та кам'яна огорожа. Приписом № 23 П від 27.06.2012 року ОСОБА_2 було зобов'язано виготовити правовстановлюючі документи на збудований житловий будинок та знести або демонтувати кам'яну огорожу, що збудована з порушенням містобудівних норм та надано термін для його виконання до 30.07.2012 року (а.с. 6). 31.07.2012 року на підставі листа Держархбудінспекції України № 40-17/7-5296 від 26.07.2012 року у присутності забудовника ОСОБА_2 була проведена повторна перевірка даного об'єкта, в ході якої встановлено, що вимоги припису № 23 П від 27.06.2012 року у визначений термін не виконані. 06.08.2012 року заступником начальника інспекції державного архітектурно будівельного контролю у Закарпатській області ОСОБА_4 прийнята постанова за № 445, якою відповідача за невиконання вище вказаного припису притягнуто до адміністративної відповідальності згідно ч. 1 ст. 188 42 Кодексу України про адміністративні правопорушення у вигляді штрафу на суму 5 100, 00 грн. Постанова про адміністративне правопорушення № 445 від 06.08.2012 року була оскаржена відповідачем до Тячівського районного суду Закарпатської області та 21 листопада 2012 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до першого заступника начальника інспекції ДАБК у Закарпатській області ОСОБА_4, третьої особи Інспекції ДАБК у Закарпатській області про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення було відмовлено, а накладена сума штрафу згодом погашена відповідачем (а.с. 93-95). Факт невиконання вимог Інспекції ДАБК у Закарпатській області підтверджується також заявою депутата Тячівської районної ради від 22.04.2013 року та зверненням першого заступника голови Тячівської районної державної адміністрації від 20.09.2013 року (а.с. 7-8).

Представник позивача в судове засідання не зявилась, хоча належним чином повідомлялася судом про дату час та місце судового розгляду даної адміністративної справи, однак надіслала на адресу суду письмове клопотання про розгляд справи за її відсутності на основі наявних в матеріалах справи доказів. Позовні вимоги підтримала з підстав викладених у позовній заяві та просила суд даний адміністративний позов задовольнити повністю з врахуванням заяви про уточнення позовних вимог.

Відповідач в судове засідання також не зявилась, явки свого представника в судове засідання не забезпечила, хоча належним чином повідомлялася судом про дачу, час та місце судового розгляду, однак надіслала письмове клопотання про розгляд справи за її відсутності у звязку із неможливістю прибути в судове засідання.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

У відповідності до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 10 Закону України Про архітектурну діяльність для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Державний контроль та нагляд у системі центрального органу виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Згідно із абз. 18 п. 5 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, Держархбудінспекція України для виконання покладених на неї завдань має право в установленому порядку: здійснювати претензійно-позовну роботу, звертатися до суду з позовами щодо захисту своїх прав та законних інтересів, а також інтересів держави з питань державного архітектурно-будівельного контролю та контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Правовий статус Державної архітектурно-будівельної інспекції України та повноваження їх посадових осіб визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 8 квітня 2011 року N 439/2011, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року N 553.

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про зобов'язання виконати вимогу припису № 23-П від 27.06.2012 року, з подальшими змінами.

27 червня 2012 року, Приписом 23 П Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області за результатами позапланової перевірки, встановлено порушення ОСОБА_2 ст.. 34 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності», ст.. 25 Закону «Про основи містобудування», п.3.32 , п.7.36 ДБН 360-92. За приписом вимагається виготовити правовстановлюючі на збудований житловий будинок та надвірні споруди; знести або демонтувати кам'яну огорожу, а земельну ділянку привести в попередній стан. Вимоги припису виконати в місячний термін. Припис отримала відповідач ОСОБА_2 - 27.06.2012 року.

31.07.2012 року, актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм ( а.с. 16) встановлено, що вимоги припису № 23 П від 27.06.2012 року у визначений термін не виконані.

31.07.2012 року, складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2

06.08.2012 року, заступником начальника інспекції державного архітектурно будівельного контролю у Закарпатській області ОСОБА_4 прийнята постанова за № 445, якою відповідача за невиконання припису притягнуто до адміністративної відповідальності згідно ч. 1 ст. 188 42 Кодексу України про адміністративні правопорушення у вигляді штрафу на суму 5 100, 00 грн.

Постанова про адміністративне правопорушення № 445 від 06.08.2012 року оскаржувалася відповідачем до Тячівського районного суду Закарпатської області та 21 листопада 2012 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до першого заступника начальника інспекції ДАБК у Закарпатській області ОСОБА_4, третьої особи Інспекції ДАБК у Закарпатській області про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення було відмовлено, а накладена сума штрафу згодом погашена відповідачем (а.с. 93-95).

25 жовтня 2005 року, як слідує із матеріалів справи, рішенням Тячівського районного суду Закарпатської області, за ОСОБА_2 визнано право власності на спадкове майно за заповітом у виді будинку з надвірними спорудами, який розташований в с. Калини, по вул. Жовтнева, 2, Тячівського району, Закарпатської області (а.с. 34). З висновку відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства від 07.09.2005 року, акту про відсутність порушень санітарних, пожежних та містобудівних норм, та довідки Калинівської с.Ради № 3706 від 25.08.2005 року, доводить про наявність закріпленої за дворогосподарством в с.Калини по вул. Жовтневій, 2 земельної ділянки площею 0,07 га.

Згідно наданого в судовому засіданні 03.04.2014 року відповідачкою ОСОБА_2 .С.В. державного акту на право приватної власності на земельну ділянку площею 0,25 га за адресою вул. Жовтнева № 2 «а» с. Калини, така належить ОСОБА_5 ( а.с. 42). Згідно рішення суду від 25.10.2005 року за спадковим дворогосподарством рахувалася земельна ділянка площею 0,07 га. Відповідач належним чином не оформила своє право на дану земельну ділянку у зв'язку із набуттям права власності на спадкове майно.

В судовому засіданні відповідач ствердила, що у неї відсутні документи на реконструкцію будинку, та огорожу вона встановила на місці колишньої старої огорожі без відповідних документів.

Згідно абз. 3 п. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи інспекції державного-будівельного контролю можуть, зокрема, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

За приписами ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають, зокрема, право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Стаття 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначає порядок знесення самочинно збудованих об'єктів.

Так, цією статтею передбачено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа відповідної інспекції державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Такий позов може бути пред'явлено до суду у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил із визначенням строку для добровільного виконання припису, та/або якщо перебудова об'єкта є неможливою.

Отже, позов про знесення самочинного будівництва, можливо, зокрема за умови, якщо цим будівництвом порушуються права третіх осіб, а перебудова не призведе до усунення їх порушених прав, а також у разі, якщо перебудову нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами, вчинити неможливо, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови.

При вирішенні питання про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, суди повинні в кожному випадку з'ясовувати, зокрема, наскільки збудована будівля за розміром відповідає площі, поверховості, розміщенню та іншим умовам, передбаченим проектом; як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів на планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок тощо.

При цьому, знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Згідно частини сьомої статті 376 Цивільного кодексу України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво.

На виконання вимог ухвали Вищого адміністративного суду України від 09.06.2016 року у вказаній справі судом було досліджено довідку Відділу містобудування та архітектури Тячівської РДА від 22.10.210 року за №05/87, яка була адресована Калинівській сільській раді, згідно якої вбачається, що гр.. ОСОБА_2 при здійсненні самовільного будівництва порушила червону лінію генерального плану с.Калини і збудувала камяну огорожу далеко в межах вулиці Жовтневої, чим значно звузила ширину вулиці. Крім цього, головним архітектором Відділу містобудування та архітектури Тячівської РДА було запропоновано, що будівля з надвірними спорудами ОСОБА_2 розташована на червоній лінії вул..Жовтневої вищевказаного населеного пункту а також з метою відновлення попередньої ширини вулиці зобовязати ОСОБА_2 знести за власний кошт самовільно встановлену камяну огорожу, а лінію межі її ділянки з боку вул..Жовтневої, вважати по лінії здійсненої забудови (а.с. 92).

При вирішення спору суд ураховує позицію, викладену в постанові Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 30.03.2012 року № 6 Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва).

Так, п. 22 вищевказаної постанови передбачено, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Відповідно до ст. 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Згідно ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами у справі є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, враховуючи принципи адміністративного судочинства щодо захисту інтересів осіб від порушень з боку органів державної влади та з огляду на положення ст. ст. 77, 78 КАС України, обов'язок доказування покладається в даному випадку на позивача.

Враховуючи норми вищевикладених статей КАС України, а також те, що вимоги припису № 23-П від 27.06.2012 року ОСОБА_2 в добровільному порядку у місячний строк не виконані, доводи представника позивача не спростовані та підтверджені належними та допустимими доказами, щодо порушень з боку відповідача при здійсненні самочинного будівництва, а саме камяної огорожі по вул..Жовтневій, 2 в с.Калини Тячівського району, суд приходить до переконливого висновку, що даний адміністративний позов слід задовольнити повністю.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 72, 73, 242-246, 250, 257-262 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Державної архітектурно - будівельної інспекції України до ОСОБА_2 про зобов'язання виконати вимоги припису - задовольнити повністю.

Зобов'язати ОСОБА_2 знести самочинно збудовану кам'яну огорожу, що знаходиться за адресою: 90532, Закарпатська область, Тячівський район, с.Калини, вул.Жовтнева, 2.

Витрати пов'язані з виконання вимоги припису №23-П від 27.06.2012 року покласти на ОСОБА_2.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені Розділом VII КАС України).

У зв'язку із перебуванням головуючого судді у щорічній відпустці, повний текст рішення виготовлено та підписано 26.07.2018 року.

СуддяОСОБА_6