Справа № 644/1504/17
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2018-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції : Глібко О.В.

25 липня 2018 р. м. ХарківСправа № 644/1504/17
Харківський апеляційний адміністративний суд

у складі колегії:

головуючого судді: Перцової Т.С.

суддів: Курило Л.В. , Жигилія С.П.

за участю секретаря судового засідання Ващук Ю.О.,

представника відповідача - Горобинської Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова (м. Харків) від 01.06.2018 (12:54 год., повний текст складено 05.06.18) по справі № 644/1504/17

за позовом ОСОБА_3

до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради третя особа Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області

про скасування постанови,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_3 (далі по тексту - позивач) звернувся до суду з позовом до начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту Територіального контролю Харківської міської ради Агафонової Юлії Юріївни, за участю третьої особи - Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області (далі по тексту - Департамент ДАБІ у Харківській області), в якому просив суд скасувати постанову № 515-П від 18.10.2016 року, винесену начальником Інспекції державного архітектурно будівельного контролю Департаменту Територіального контролю Харківської міської ради Агафоновою Ю.Ю. про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП.

Протокольною ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 06.07.2017 по справі № 644/1544/17 залучено до участі у справі в якості другого відповідача Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту Територіального контролю Харківської міської ради (далі по тексту - Інспекція ДАБК, відповідач).

Протокольною ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 11.09.2017 по справі № 644/1544/17 виключено з відповідачів начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту Територіального контролю Харківської міської ради Агафонову Ю.Ю.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 01.06.2018 по справі № 644/1504/17 адміністративний позов ОСОБА_3 - задоволено.

Скасовано постанову №515-П від 18.10.2016 року, винесену начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту Територіального контролю Харківської міської ради Агафоновою Ю.Ю. про притягнення ОСОБА_3. до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП.

Відповідач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та процесуального права, з підстав та мотивів, викладених у скарзі, просить суд апеляційної інстанції рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 01.06.2018 по справі № 644/1544/17 скасувати, прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити.

Представник відповідача в судовому засіданні вимоги апеляційної скарги підтримав з підстав, викладених в останній, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 01.06.2018 по справі № 644/1544/17, прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Представник позивача в надісланому до суду письмовому відзиві просив суд апеляційної інстанції вимоги апеляційної скарги залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - без змін.

Представник третьої особи в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

У відповідності до ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на наведену норму, беручи до уваги, що позивач та третя особа належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, колегія суддів вважає за можливе розглянути адміністративну справу без їх участі.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 18.10.2016 начальником Інспекції ДАБК Агафоновою Ю.Ю. винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення № 515-П про притягнення ОСОБА_3. до адміністративної відповідальності у виді штрафу в сумі 6800,00 грн. за ч.1 ст.188-42 КУпАП.

Як зазначено у постанові, позивач не виконав вимогу органу державного архітектурно-будівельного контролю - припису про усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 05.02.2016 № 48Пр, виданого Департаментом ДАБІ, чим порушено абз.3 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі по тексту - Порядок № 553).

Не погодившись із вказаною постановою, ОСОБА_3 звернувся до суду з даним позовом про її оскарження.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не надано доказів вчинення ОСОБА_3 адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.188-42 КУпАП, крім того, відповідачем порушено процедуру розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно позивача, а тому оскаржувана постанова підлягає скасуванню.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 188-42 КпАП України невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначаються Законом України від 17.02.2011р. № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок № 553.

Згідно з п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акту перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з п. 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акту.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Судом першої інстанції встановлено, що приписом № 48Пр від 05.02.2016 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, складеним головним інспектором будівельного нагляду Департаменту ДАБІ у Харківській області Мурзою О.В., зафіксовано виконання будівельних робіт на об'єктах II категорії складності з будівництва: житлової прибудови літ. «АМ» 1987 р.; підвал літ. «Р» 1997 р.; балкон літ. «Р» 2008 р.; сарай літ. «О» 2008 р.; сарай літ. «У» 2008 р.; літня кухня літ. «Ф» 1997 р.; навіс літ. «X» 1998 р.; житловий будинок літ. «Р-2» 1997 р. без документа, який надає право на виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_8, та зобов'язано ОСОБА_3. у термін до 05.05.2016 усунути порушення норм чинного законодавства у сфері містобудування (т.1, а.с. 59).

Матеріалами справи підтверджено, що 07.10.2016 головним спеціалістом Інспекції ДАБК Жуваком К.Є. складено акт позапланової перевірки № 515-А від 07.10.2016 року, яким зафіксовано невиконання вимог попереднього припису № 48Пр від 05.02.2016, що є порушенням пп. «а» п.3 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (т.1, а.с.56), складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3. за порушення абз.3 п.14 Порядку № 553 - невиконання вимог органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з містобудівної діяльності, та складено припис № 515-Пр про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким ОСОБА_3. зобов'язано у термін до 07.01.2017 усунути допущене порушення (т.1, а.с.58, 60).

Колегія суддів зазначає, що у копії припису № 48Пр від 05.02.2016, наданій відповідачем по справі (т.1, а.с.59), наявний запис «підписувати та отримувати припис відмовився».

Разом з тим, відмітки про надіслання припису поштою, як того вимагає п.21 Порядку № 553, припис не містить.

Отже, як встановлено судом першої інстанції та підтверджено в суді апеляційної інстанції, відповідачем не було надано доказів надіслання позивачу припису № 48Пр від 05.02.2016.

При цьому, в екземплярі припису № 48Пр від 05.02.2016, наданому до матеріалів справи позивачем (т.1, а.с.136), відсутній запис про відмову від підпису та отримання припису, що ставить під сумнів дотримання вимог Порядку № 553 при винесенні даного припису від 05.02.2016.

Таким чином, оскільки відповідачем не доведено факту отримання ОСОБА_3 припису № 48Пр від 05.02.2016, є незрозумілим, яким чином позивач міг виконати даний припис, тим більше у строк до 05.05.2016.

Крім того, слід вказати, що відповідно до наявних в матеріалах справи свідоцтва про право власності на житло від 29.03.1995, рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 04.09.2013 по справі № 2029/7045/12 квартира АДРЕСА_1 на праві власності не лише ОСОБА_3, а й ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 (т.1, а.с.10, 193-198).

Згідно з листом КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» № 2329494 від 01.09.2011, житловий будинок літ. «А-1» по вул. АДРЕСА_3 складається з двох квартир АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 з яких квартира АДРЕСА_6 зареєстрована на праві власності на ім'я ОСОБА_3 ОСОБА_7, ОСОБА_8 та ОСОБА_9; квартира АДРЕСА_2 зареєстрована на праві власності 8/9 частин на ім'я ОСОБА_10 спільно з ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16 та ОСОБА_16

Таким чином, ОСОБА_3 не є одноособовим власником ані будинку АДРЕСА_7, ані квартири АДРЕСА_6 у цьому будинку.

При цьому, у приписі № 48Пр від 05.02.2016 констатовано виконання будівництва без необхідного дозвільного документу саме за адресою - АДРЕСА_8.

Отже, суб'єктом вчинення правопорушення, відображеного у приписі, міг бути кожен із осіб, яким на праві власності належить АДРЕСА_9, однак, припис винесено та в подальшому притягнуто до адміністративної відповідальності за невиконання цього припису саме ОСОБА_3.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено в суді апеляційної інстанції, відповідачем по справі не були витребувані та вивчені правовстановлюючі документи на будинок по вул. АДРЕСА_3, тобто, не з'ясовано, чи є позивач одноособовим власником будинку, та чи є він суб'єктом забудови.

Натомість, з пояснень свідка ОСОБА_18, допитаного судом першої інстанції, було встановлено, що забудовником житлового приміщення по вул. АДРЕСА_10 був він, а не позивач ОСОБА_3

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, обов'язковою ознакою складу адміністративного правопорушення є вина особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у вчиненні адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду УРСР від 24.06.1988 р. № 6 "Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення" (в редакції згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України від 03.12.1997 р. № 12) розглядаючи відповідно до ст. 293 КпАП України скаргу або протест на постанову у справі про адміністративне правопорушення, суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом'якшуючі обставини, майновий стан винного.

Отже, необхідною умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є доведеність факту вчинення адміністративного правопорушення даною особою та вина особи у його вчиненні.

Однак, відповідачем як суб'єктом владних повноважень, всупереч вимог ч.2 ст.77 КАС України, не надано доказів наявності вини ОСОБА_3. у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.188-42 КУпАП.

Надаючи оцінку дотриманню відповідачем процедури притягнення позивача до адміністративної відповідальності, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За приписами ст.254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

У відповідності до п.20 Порядку № 553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п.20 Порядку № 553).

Статтею 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За приписами ст.277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

У відповідності до ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Статтею 279 КУпАП встановлено, що розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Згідно з п.22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Матеріалами справи підтверджено, що 07.10.2016 головним спеціалістом Інспекції ДАБК Жуваком К.Є. складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3. за порушення абз.3 п.14 Порядку № 553 - невиконання вимог органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з містобудівної діяльності (т.1, а.с.58).

При цьому, як вірно встановлено судом першої інстанції, протокол про адміністративне правопорушення від 07.10.2016 року, як і припис № 515-Пр від 07.10.2016 року містять записи про те, що позивач від підпису відмовився, другий примірник протоколу та припису отримав.

Разом з тим, у приписі та протоколі відсутній підпис позивача про отримання ним другого примірника.

Відмова позивача від підпису та отримання акту не засвідчена показами свідків.

Колегія суддів відмічає, що всупереч вимогам ст. 256 КУпАП у протоколі від 07.10.2016 відсутня відмітка про те, що позивачеві були роз'яснені його права, передбачені ст.268 КУпАП, та надано можливість надати пояснення з приводу порушення і зауваження з приводу складення протоколу, викласти мотиви відмови від його підписання.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, жодних доказів вручення позивачу припису, протоколу про адміністративне правопорушення відповідачем не надано.

У свою чергу, позивач заперечує проведення перевірки 06.10.2016 за адресою об'єкта - садиби по вул. Щербакова 98 у м. Харкові, у зв'язку з чим, на його думку, не могло бути встановлено порушення пп. «а» п.3 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме невиконання вимог припису № 48Пр, як і заперечує надання йому акту перевірки, припису та протоколу.

Докази отримання позивачем повідомлення про проведення перевірки в матеріалах справи відсутні.

Судом першої інстанції було допитано в судовому засіданні свідка ОСОБА_19, який пояснив, що працює дільничним інспектором поліції Індустріального району м. Харкова. В жовтні 2016 року до нього на розгляд надійшов матеріал щодо перевірки архітектурно-будівельною інспекцією домоволодіння де мешкає ОСОБА_3 Інспектори йому повідомили, що ОСОБА_3 порушує закон, а тому їм потрібна допомога. Він запросив позивача на прийом для дачі пояснень по цьому питанню, за адресою : АДРЕСА_12 ОСОБА_3 прийшов, а через деякий час приїхали представники Інспекції ДАБК та склали відносно нього протокол. Протокол ОСОБА_3 відмовився підписати, відмовився також прочитати первинний матеріал, при цьому зауважив, що буде розмовляти лише у присутності свого адвоката. Протокол складався інспекторами архітектурно-будівельної інспекції у його присутності, коли ОСОБА_3 відмовився розписатися в документах- понятих запрошено не було, велася лише відеозйомка. Йому ж інспектор пояснив, що поняті при складанні протоколу не потрібні. Крім того, не з'ясовувалось, хто є власником будівлі по АДРЕСА_11, правовстановлюючі документи у ОСОБА_3. для огляду не вимагалися.

Отже, твердження відповідача про те, що перевірка була проведена з повним дотриманням чинного законодавства, спростовуються поясненнями свідка, з яких встановлено, що при складанні припису, акту, протоколу інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю не було з'ясовано, хто є власником забудівлі по вул. АДРЕСА_10, не було оглянуто правовстановлюючих документів, для складання протоколу не було сповіщено інших співвласників.

Наведеними вище поясненнями свідка спростовуються також доводи відповідача про дотримання процедури складення протоколу про адміністративне правопорушення, який фактично було складено не за місцем вчинення останнього, та не вручено позивачеві в порядку, встановленому КУпАП та Порядком № 553.

Колегія суддів зазначає, що відповідачем не надано як до суду першої, так і до суду апеляційної інстанції доказів належного сповіщення позивача про дату розгляду адміністративної справи відносно нього.

З приводу тверджень відповідача про надіслання ОСОБА_3 копії оскаржуваної постанови колегія суддів зазначає наступне.

Як вказує відповідач, постанова у справі про адміністративне правопорушення була направлена позивачу 21.10.2016 року. (а.с.62) .

Однак, відповідачем не надано жодних доказів того, що позивачем вказана постанова була отримана.

Як вбачається з матеріалів справи, представником позивача ОСОБА_20 було надіслано адвокатський запит від 15.09.2016 до Центру поштового зв'язку АДРЕСА_6 Харківської дирекції Пуцблічного акціонерного товариства «Укрпошта». Останнім на даний запит надано відповідь № 09-07-1160 від 26.09.2017, згідно з якою візуальною перевіркою виробничих документів відділення поштового зв'язку Харків, 75 встановлено, що на ім'я ОСОБА_3. за адресою: АДРЕСА_13 в період з 21.10.2016 року по 31.10.2016 року в надходженні та видачі цінний лист № 582 не значиться (т.1, а.с. 133).

Вищенаведене, на думку колегії суддів, свідчить про недотримання Інспекцією ДАБК процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач правомірності своєї постанови № 515-П від 18.10.2016 належним чином не довів.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції , що при прийнятті оскаржуваної постанови № 515-П по справі про адміністративне правопорушення від 18.10.2016 року відповідач діяв без дотримання встановленої законом процедури притягнення до адміністративної відповідальності, необґрунтовано, упереджено, без з'ясування необхідних обставин, що мали значення для прийняття рішення, у зв'язку з чим оскаржувана постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ч.4 ст.241, ст.ст.243, 250, 272, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 01.06.2018 по справі № 644/1504/17 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її проголошення та не підлягає оскарженню в силу приписів ч.3 ст.272 КАС України.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді Л.В. Курило С.П. Жигилій