Справа № 686/10975/18
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2018-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 686/10975/18

Головуючий у 1-й інстанції: Чевилюк З.А.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

26 липня 2018 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Залімського І. Г. Сушка О.О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 23 червня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області, головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління ДАБІ у Хмельницькій області ОСОБА_3 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

В травні 2018 року позивач, ОСОБА_2, звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із адміністративним позовом до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області, головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління ДАБІ у Хмельницькій області ОСОБА_3 про визнання протиправною та скасування постанови № 22 від 31.01.2018 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління ДАБІ у Хмельницькій області ОСОБА_3 про накладення на позивача адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн.; закриття провадження по справі про вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_2, передбаченого ч.2 ст. 188-42 КУпАП.

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області рішенням від 23 червня 2018 року адміністративний позов задовольнив у повному обсязі. Судове рішення мотивоване тим, що у провадженні, яке розглядається, важливі процесуальні гарантії були відсутні та що ці процесуальні недоліки були достатньо серйозними, щоб піддати сумніву справедливість адміністративного провадження ініційованого відповідачем.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що в період з 10.01.2018 по 23.01.2018, згідно направлення для проведення позапланової перевірки № 04 від 02.01.2018. проведено позапланову перевірку дотримання містобудівного законодавства, будівельних норм та стандартів на підставі перевірки виконання вимог припису від 08.08.2017. За результатами проведеної перевірки відповідачем складено: акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 23.01.2018, протокол про адміністративне правопорушення від 23.01.2018 із встановленою датою розгляду справи про адміністративне правопорушення 31.01.2018 о 11-00 год., припис від 23.01.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів і правил. Вказані документи із супровідним листом від 23.01.2018 № 1022-3/202-17 направлені Управлінням позивачу рекомендованим листом віл 24.01.2018 № 698, який позивач отримав 27.02.2018. На підставі зазначених документів Управлінням винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 31.01.2018 року №22 якою визнано позивача винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено штраф у сумі 5 100,00 грн. з урахуванням помякшуючих обставин.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача зазначив, а позивач підтримав, що апеляційна скарга відповідача не містить чітких посилань на допущенні судом першої інстанції порушення, які би слугували підставою для скасування рішення, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Сторони в судове засідання не з'явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що постановою №22 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області ОСОБА_3 від 31 січня 2018 року позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.188-42 ч.2. КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн., за не допуск посадових осіб до перевірки.

08.08.2017 року ОСОБА_2 отримав припис від відповідача щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, де вказано про порушення при будівництві господарської будівлі з літньою кухнею за адресою м. Хмельницький, вул. Гагаріна 42 та встановлено строк для усунення порушень до 08.10.2017 року.

Відповідачем направлялись повідомлення про проведення перевірки на будівництві господарської будівлі з літньою кухнею по вул. Гагаріна 42, м. Хмельницький щодо дотримання ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу №976 від 08.09.2017 року Державної архітектурно-будівельної інспекції України про проведення планових та позапланових перевірок. Строк дії направлення на перевірку з 10 січня 2018 року по 23 січня 2018 року. За результати перевірки складено постанову.

В представлених копіях поштових квитанцій про направлення повідомлень позивачу, не доведено факт отримання ним повідомлень, що надсилались в ході адміністративного розгляду щодо притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст.188-42 КУпАП.

При складенні протоколу про адміністративне правопорушення від 23.01.2018 року за ст.188-42 КупАП, акту про недопущення посадових осіб органу державної архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва 23.01.2018 року, припису про усунення порушень від 23.01.2018 року зафіксовано відсутність ОСОБА_2

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

В силу ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п.п.7, 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

У відповідності до п.п.16-17 вищезазначеного Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

В силу п.п.18, 21 вищезазначеного Порядку акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

За таких обставин відповідач наділений повноваженнями щодо проведення перевірки поданого позивачем повідомлення, складання за результатами перевірки акту та протоколу.

Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється КУпАП.

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (частини перша, друга статті 7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245).

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи). За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення. У ньому зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи (частина перша статті 256 Кодексу). Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (частина друга статті 256 Кодексу). У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це; така особа має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до нього, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (частина третя статті 256 Кодексу). Протокол разом з іншими матеріалами справи, зокрема процесуально оформленими доказами, перелік яких встановлено у статті 251 Кодексу, надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення (частина перша статті 257 Кодексу). Підвідомчість справ про адміністративні правопорушення визначено у главі 17 Кодексу.

Згідно з ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Справа про адміністративне правопорушення має розглядатись в присутності особи, яка повинна бути повідомлена про час та дату розгляду (ст.ст.268, 277-2 КУпАП).

У відповідності до статті 188-42 КУпАП, невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю -тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю -тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, невиконання законних вимог (приписів) головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі, виданих ними під час здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, -тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб від ста п'ятдесяти до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як встановлено судом першої інстанції в представлених копіях поштових квитанцій про направлення повідомлень позивачу, не доведено факт отримання ним повідомлень, що надсилались в ході адміністративного розгляду щодо притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст.188-42 КУпАП.

Також, при складенні протоколу про адміністративне правопорушення від 23.01.2018 року за ст.188-42 КупАП, акту про недопущення посадових осіб органу державної архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва 23.01.2018 року, припису про усунення порушень від 23.01.2018 року зафіксовано відсутність ОСОБА_2

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення від 31.01.2018, важливі процесуальні гарантії були відсутні та ці процесуальні недоліки були достатньо серйозними, щоб піддати сумніву справедливість адміністративного провадження ініційованого відповідачем.

Зокрема, суду першої інстанції не представлено доказів та не здобуто в судовому засіданні, які б стверджували про належне повідомлення позивача про обставини адміністративного провадження, що унеможливлює його відповідальність за дії, встановлені постановою №22 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області ОСОБА_3 від 31 січня 2018 року за ст.188-42 КУпАП.

Відповідно до аргументів відповідача в апеляційній скарзі, складені акт про недопущення посадових осіб, протокол про адміністративне правопорушення від 23.01.2018 (із зазначенням дати розгляду справи - 31.01.2018), припис від 23.01.2018, позивач отримав лише 27.02.2018, тобто після розгляду справи про адміністративне правопорушення.

На підставі зазначених документів Управлінням винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 31.01.2018 року №22 якою визнано позивача винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено штраф у сумі 5 100,00 грн. з урахуванням помякшуючих обставин, хоча доказів про завчасне повідомлення позивача про розгляд справи суду так і не надано.

Так, згідно ст. 256 КУпАП, при складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, розяснюються його права і обовязки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

А відповідно до ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Враховуючи вищезазначене, відповідачем не було дотримано вимог ст.ст. 256, 268, 277-2 КУпАП, а тому в суду першої інстанції були всі підстави для скасування постанови про адміністративне правопорушення від 31.01.2018 року №22 якою визнано позивача винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, а провадження по справі закрити.

Також, суд апеляційної інстанції критично ставиться до доводів відповідача, що нормативними актами не передбачено повідомлення суб'єктів містобудування про проведення позапланової перевірки, оскільки при наявності аналогії права таке твердження може слугувати приводом для неправомірних дій чи бездіяльності з боку органів виконавчої влади та в подальшому, приводом для звернень до суду.

Відповідно до положень, закріплених частиною 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Як зазначено частиною 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В той же час згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області залишити без задоволення, а рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 23 червня 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_4 ОСОБА_5