Справа № 757/62640/17-а
Суддя: Шелест С.Б.
Дата ухвалення: 2018-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючої судді: Шелест С.Б.

Суддів: Кузьмишиної О.М., Пилипенко О.Є.

Секретар судового засідання: Кузик М.А.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 26.03.18р. у справі №757/62640/17-а за позовом ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення

у с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 02.10.17р. №А-0210/2 та закриття адміністративного провадження на підставі ст. 247 КУпАП.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 26.03.18р. у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, Позивач подав апеляційну скаргу, у якій просить суд скасувати рішення з мотивів порушення судом норм матеріального та процесуального права та ухвалити нове рішення про задоволення адміністративного позову.

Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції безпідставно не враховано, що перевірка проведена не у спосіб встановлений законом, за відсутності законодавчо визначених підстав; без участі Позивача та поза межами предмету перевірки. Також апелянт вказав, що Відповідачем не доведено вчинення Позивачем адміністративного правопорушення.

Від Апелянта надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, мотивоване неможливістю прибуття його уповноваженого представника у судове засідання. Колегією суддів відмовлено у задоволенні даного клопотання, оскільки причини неявки Апелянтом документально не підтверджені та не перешкоджають забезпечення у судове засідання іншого представника або особисту присутність Апелянта у судовому засіданні. Неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи. Суд апеляційної інстанції не визнавав обов'язковою участь у судовому засіданні представників сторін.

Представник Відповідача у відзиві на апеляційну скаргу заперечив проти доводів та вимоги апеляційної скарги.

Розглянувши матеріали справи та апеляційну скаргу Позивача, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як свідчать обставини справи та установлено судом першої інстанції, відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 Департаментом на підставі звернення громадської організації «Стоп корупції» №767 від 13.09.17р. (вх. №10/10-1509/2 від 15.09.17р.) та направлення для проведення позапланової перевірки №750.17/02 від 18.09.17р. проведено позапланову перевірку на об'єкті будівництва «Будівництво елеватора на земельній ділянці біля с. Косівка, Володарського району, Київської області, кадастровий номер НОМЕР_1», замовник - ОСОБА_2, за результатами якої складено акт від 25.09.17р. №Т-2509/2.

Перевіркою встановлено, що гр. ОСОБА_2 на земельній ділянці (кадастровий номер НОМЕР_1) за адресою АДРЕСА_1, у 2014-2016рр. на місці розташування нежитлової будівлі телятника (літ. «М» розмірами в плані 9,45Х72,70м., загальною площею 632,5 кв.м. відповідно до даних технічної інвентаризації від 25.10.2017) виконано будівельні роботи з будівництва ангару з закладенням фундаменту розмірами в плані 17,90х60 м., без розробленої та затвердженої в установленому законодавством порядку проектної документації, без документу, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги ч.1 ст. 31, ч.1 ст. 34, ч.1 ст. 37 закон України «Про регулювання містобудування діяльності», п. 27 постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.11р., ст.ст. 7, 9, 27 Закону України «Про архітектурну діяльність»; під час виконання будівельних робіт гр. ОСОБА_2 не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду, чим порушено ст.11 Закону Укаїни «Про архітектурну діяльність», постанову Кабінету Міністрів України №903 від 11.07.07р.; виявлено факт експлуатації (використання) об'єкту будівництва, без прийняття в експлуатацію, в тому час як об'єкт відноситься до класу наслідків (відповідальності) - СС2 (середні наслідки), чим порушено вимоги ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудування діяльності», п. 12 постанови Кабінету Міністрів України №461 від 13.04.11р.

Перевірка проводилась у присутності Позивача, про що зазначено перевіряючими у розділі ІІІ акту. Примірник акту отримано Позивачем 26.09.17р., що підтверджується підписом ОСОБА_2 у графі «Примірник цього акту отримано».

Того ж дня, посадовими особами Департаменту винесено приписи про усунення порушень №С-2509/2 та №С-2509/3.

26.09.17р. відносно Позивача складено протокол про адміністративне правопорушення №1-Л-А-2609/6, у якому повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 00 хв. 02.10.17р. у приміщенні Департаменту ДАБІ у Київській області, який отриманий Позивачем особисто у цей же день.

За результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадовою особою Департаменту прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення від 02.10.17р. №А-0210/2 (а.с.14-15), згідно з якою Позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.ч. 1, 6, 12, 13 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17 000 грн. Постанова отримана Позивачем у той же день, що підтверджується відміткою про отримання.

Не погоджуючись з вказаною постановою, Позивач звернувся з даним позовом до суду.

Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що перевірка проведена на підставі, у спосіб та у межах визначених законом повноважень; Позивачем не спростовані встановлені перевіркою порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.

За змістом статті 41 Закону України №3038-VI від 17.02.11р. «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин; надалі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

У відповідності до п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.11р. № 553 (надалі - Порядок), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції) за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Пунктом 5 Порядку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п. 7 цього Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Виходячи з аналізу наведених правових норм, підставою для здійснення позапланового заходу з перевірки суб'єкта містобудування на додержання ним вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення вимог законодавства у цій сфері, безвідносно до того чи надано суб'єктом звернення контролюючому органу докази можливих порушень їх прав чи-то обов'язків.

Як свідчать обставини справи, у період з 19.09.17р. по 25.09.17р. посадовими особами Департаменту проведено позапланову перевірку на об'єкті будівництва «Будівництво елеватора на земельній ділянці біля с. Косівка, Володарського району, Київської області, кадастровий номер НОМЕР_1», замовник - ОСОБА_2 Перевірка проведена на підставі скарги ГО «Стоп корупції» від 13.09.17р. №767 (вх. №10/10-1509/2 від 15.09.17р.), у якій скаржником повідомлялось про можливе порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності при здійсненні будівництва елеватора на земельній ділянці, кадастровий номер НОМЕР_1, розташованій біля с. Косівка, Володарського району, Київської області. Копія скарги, яка слугувала підставою для проведення перевірки, наявна в матеріалах справи.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для проведення позапланового заходу з питань додержання Позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на вказаному вище об'єкті.

Пунктом 9 Порядку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 12 Порядку, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, в т.ч., у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Згідно пункту 13 Порядку, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

З акту перевірки вбачається, що Позивач був присутній під час здійснення позапланового заходу, що підтверджується інформацією зазначеною у розділі ІІІ акту. Копія акту була особисто отримана Позивачем 26.09.17р., акт підписано Позивачем без жодних зауважень чи заперечень, що спростовує доводи апелянта про те, що перевірка проведена у відсутності Позивача.

Згідно абзацу 10 статті 6 Закону України від 05.04.07р. №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

За змістом статті 10 цього Закону, суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: вимагати припинення здійснення заходу державного нагляду (контролю) у разі: з'ясування посадовими особами під час здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) питань, інших ніж ті, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення такого заходу.

З матеріалів справи вбачається, що позаплановий захід було призначено з метою перевірки викладених ГО «Стоп корупції» у скарзі обставин щодо можливих порушень Позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності при будівництві елеватора на земельній ділянці біля с. Косівка, Володарського району, Київської області, кадастровий номер НОМЕР_1.

При перевірці посадовими особами з'ясовувались питання виключно у межах предмета перевірки, що відображено у акті перевірки та спростовує доводи апелянта про те, що перевірка проведена поза межами її предмету.

Щодо встановлених перевіркою порушень Позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст. 31 Закону №3038-VI, проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Затвердження проектної документації на будівництво об'єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

До проектної документації на будівництво об'єктів, що підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", додаються результати оцінки впливу на довкілля.

Частиною 1 статті 37 цього Закону передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п. 27 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.11р. № 466, дозвіл видається на безоплатній основі відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю за формою, наведеною у додатку 9 до цього Порядку.

Порядок розроблення та затвердження проекту об'єкта архітектури передбачений ст. 7 Закону України від 20.05.99р. № 687-XIV «Про архітектурну діяльність» (надалі - Закон № 687-XIV).

Згідно статті 9 цього Закону, будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Архітектор - автор проекту або уповноважена ним особа бере участь у прийнятті в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта архітектури та підписує відповідний акт.

Без підпису архітектора - автора проекту або уповноваженої ним особи такий акт є недійсним.

Обов'язки замовників та підрядників закріплені у ст. 27 Закону №687-XIV.

Перевіркою встановлено, що в порушення вимог зазначених норм права, гр. ОСОБА_2 на земельній ділянці (кадастровий номер НОМЕР_1) за адресою АДРЕСА_1, у 2014-2016рр. на місці розташування нежитлової будівлі телятника (літ. «М» розмірами в плані 9,45Х72,70м., загальною площею 632,5 кв.м. відповідно до даних технічної інвентаризації від 25.10.2017) виконано будівельні роботи з будівництва ангару з закладенням фундаменту розмірами в плані 17,90х60 м., без розробленої та затвердженої в установленому законодавством порядку проектної документації, без документа, що надає право на виконання будівельних робіт.

За змістом статті 11 Закону №687-XIV, під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури передбачений постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.07р. № 903.

В порушення вимог зазначених норм права, Позивачем під час виконання будівельних робіт не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду.

Згідно ч. 8 ст. 39 Закону №3038-VI експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Аналогічна правова норма закріплена у п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.11р. №461.

Перевіркою виявлено факт експлуатації (використання) Позивачем об'єкта будівництва, без прийняття в експлуатацію, в тому час, як об'єкт відноситься до класу наслідків (відповідальності) - СС2 (середні наслідки).

Позивачем не спростовані належними та допустимими доказами установлені перевіркою порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а отже не спростований факт адміністративного правопорушення.

Більше того, Позивач особисто зазначив у протоколі про адміністративне правопорушення від 26.09.17р. №1-Л-А-2609/6 про те, що будівництво ангару проводилось терміново для збереження зерна та зобов'язався усунути порушення (а.с.68, зворотна сторона). Окрім того, матеріали справи містять докази того, що Позивачем вживались заходи по усуненню встановлених перевіркою порушень, а саме ОСОБА_2 було направлено на адресу Департаменту повідомлення від 09.10.17р. (зареєстровано 13.10.17р. за №10/10-Л-1310/11), у якому останній повідомив про прийняття заходів по усуненню порушень згідно припису від 25.09.17р. №С-2509/3 (а.с.72).

Колегія суддів критично оцінює доводи апелянта про те, що ним не здійснювалися будівельні роботи на об'єкті перевірки та такий об'єкт був переданий йому попереднім власником, оскільки згідно наявних у матеріалах справи документів щодо об'єкту перевірки (а.с.59-67) попереднім власником Позивачу було передано, зокрема, телятник №2, «М», 632,5 кв.м., на місці якого, на момент перевірки, збудований ангар.

Згідно ч.ч.1, 6, 12,13 ст. 96 КУпАП порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2), - тягне за собою накладення штрафу від тисячі до тисячі п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Експлуатація об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних в акті готовності об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2), - тягнуть за собою накладення штрафу від тисячі до тисячі п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно з вимогами законодавства, - тягне за собою накладення штрафу від п'ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно з вимогами законодавства, - тягне за собою накладення штрафу від п'ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, застосування до Позивача, згідно оспорюваної постанови, адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17 000 (17 н.м.д.г.*1 000) є обгрунтованим, а тому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Принцип обґрунтованості рішення суб'єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Вищевикладеним спростовуються доводи апеляційної скарги Позивача.

Приймаючи до уваги те, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, висновки суду доводами апелянта не спростовані, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для задоволення апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 286, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, Київський апеляційний адміністративний суд

п о с т а н о в и в:

апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 26.03.18р. у справі №757/62640/17-а - залишити без задоволення, а рішення Печерського районного суду м. Києва від 26.03.18р. у справі №757/62640/17-а - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає оскарженню у касаційному порядку.

Головуюча суддя Шелест С.Б.

Судді : Кузьмишина О.М.

Пилипенко О.Є.