Справа № 821/1722/17
Суддя: Гомельчук С.В.
Дата ухвалення: 2018-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2018 р.м. ХерсонСправа № 821/1722/17

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гомельчука С.В.,

при секретарі Кукульник Я.В.,

за участю:

представника позивача - Шликова С.М.,

представника відповідача - Кімлач А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Всесвіт-3000" до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ФОП ОСОБА_3 про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

Приватне підприємство "Всесвіт-3000" (далі - позивач, ПП "Всесвіт-3000") звернулося до суду з адміністративним позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (далі - відповідач, УДАБІ), в якому просить:

- визнати незаконною бездіяльність посадових осіб Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, що сприяє незаконному капітальному будівництву на земельній ділянці за адресою: м. Генічеськ, проспект Миру, 28-А;

- зобов'язати Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області вжити заходи відповідного державного реагування до незаконних забудовників земельної ділянки АДРЕСА_1 та зобов'язати забудовника знести об'єкт забудови;

- вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони ведення будь-яких будівельних робіт на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1.

Вказані вимоги позивач обґрунтовує тим, що 25 листопада 2017 року звернувся із заявою до начальника УДАБІ в Херсонській області щодо відповідного державного реагування по факту розпочатих громадянином ОСОБА_3 будівельних робіт по АДРЕСА_1. Позивач зазначає, що цим незаконним будівництвом на орендованій землі останній почав знищувати його нерухоме майно - будівлю їдальні "ІНФОРМАЦІЯ_1", від фундаменту до даху по стінам якої з'явилися глибокі тріщини. З відповіді начальника Управління ДАБІ вбачалося, що відповідач тримає на контролі порушене позивачем питання та після всебічної та повноцінної перевірки буде вжито заходів реагування. Позивач вказує, що минуло більше року і будівництво вже завершилося. Однак відповідачем, протягом цього часу, ніяких заходів не вжито. За переконанням позивача, така бездіяльність державного органу та відсутність контролю за капітальним будівництвом з боку відповідача суперечить діючому законодавству та є незаконною, бо порушує права позивача як власника цілісного майнового комплексу - їдальні "ІНФОРМАЦІЯ_1".

13 листопада 2017 року судом прийнято рішення про залишення позовної заяви без руху та надано до 23 листопада 2017 року строк для усунення її недоліків.

У зв'язку із невиконанням вимог ухвали суду від 13 листопада 2017 року, ухвалою від 23 листопада 2017 року позовну заяву повернуто позивачу.

Не погодившись з прийнятим рішенням позивач оскаржив його до Одеського апеляційного адміністративного суду та рішенням від 22 березня 2018 року ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду було скасовано, справу за № 821/1722/17 направлено для продовження розгляду.

10 квітня 2018 року справа № 821/1722/17 надійшла до канцелярії суду.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), шляхом його викладення в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Отже, розгляд даної справи здійснено відповідно до приписів нової редакції КАС України.

Ухвалою суду від 12 квітня 2018 року відмовлено у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову.

07 травня 2018 року представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Так, відповідачем вказано про неможливість проведення позапланової перевірки об'єкту будівництва по АДРЕСА_1, зважаючи на положення пункту 9 Порядку № 553. Неможливість обумовлена об'єктивними, незалежними від його волі, обставинами. Згаданий п. 9 Порядку № 553 встановлює здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. Відповідач запросив уповноважених осіб - ФОП ОСОБА_4 та ФОП ОСОБА_5 з'явитися до відповідача. Проте, на запрошення вказані особи не відреагували, документів необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності не надали. На підставі п. 10 Порядку № 553, відповідач звернувся з листом до ГУ Нацполіції в Херсонській області від 22 грудня 2016 року щодо сприяння у забезпеченні присутності забудовників земельної ділянки під час проведення сумісної перевірки для складання посадовою особою УДАБІ відповідних матеріалів за її результатами. Однак, інформація щодо застосування заходів реагування від правоохоронних органів до УДАБІ не надходила. Відтак, вважає, що відсутні підстави для задоволення вимог позивача.

Ухвалою від 08 травня 2018 року, у зв'язку із неявкою позивача та задля необхідності надання позивачем відповіді на відзив, розгляд справи було відкладено на 05 червня 2018 року.

В судовому засіданні 05 червня 2018 року подальший розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження, залучено ФОП ОСОБА_3 до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Крім того, відмовлено у задоволенні клопотання позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи та відкладено розгляд справи на 17 липня 2018 року.

В судовому засіданні 17 липня 2018 року представник позивача позовні вимоги підтримав і просив їх задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві і в доповненнях до неї.

Представник відповідача проти позову заперечив і просив відмовити у його задоволенні з підстав, які викладені у відзиві на позовну заяву.

Третя особа у судове засідання не з'явилась, про причини своєї неявки суд жодним чином не поінформувала, хоча належним чином була повідомлена про дату, час і місце розгляду справи. В судовому засіданні представники сторін не заперечували проти розгляду справи за відсутності третьої особи.

У судовому засіданні 17 липня 2018 року представник позивача заявив усне клопотання про долучення до справи матеріалів будівельно-технічної експертизи, проведеної за його ініціативи. Протокольною ухвалою дані документи долучено судом до матеріалів справи.

В судовому засіданні 17 липня 2018 року проголошена вступна та резолютивна частини рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов і заперечення, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Судом встановлено, що 28 грудня 1995 року, на підставі договору купівлі-продажу позивачем було придбано у власність цілісний майновий комплекс виробничо-комерційного підприємства "Таврійське", що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, який в подальшому використовувався, як їдальня з назвою «ІНФОРМАЦІЯ_1».

27 листопада 1996 року позивачу під їдальню "ІНФОРМАЦІЯ_1" видано державний акт на право постійного користування землею.

В 1996 році ПП «Всесвіт-3000» на земельній ділянці за адресою АДРЕСА_1, біля їдальні «ІНФОРМАЦІЯ_1», що безпосередньо межує з земельною ділянкою, якою користується позивач, було збудовано торгівельний майданчик. Проте, земельна ділянка позивачу не виділялася, а збудований об'єкт не був прийнятий в експлуатацію.

31 жовтня 2016 року невідомі особи, шляхом демонтажу, зруйнували вищевказаний майданчик та здійснили з його території викрадання будівельних матеріалів. По факту руйнування майна правоохоронними органами зареєстровано кримінальне провадження.

На підставі рішення Генічеської міської ради від 24 лютого 2010 року № 1240, між Генічеською міською радою та ФОП ОСОБА_4 11 березня 2010 року укладено договір оренди земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_1, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, строком на 49 років. Згідно договору суборенди від 15 червня 2016 року земельна ділянка передана в суборенду ФОП ОСОБА_3, який почав на вказаній земельній ділянці будівництво капітальної споруди.

25 листопада 2016 року Приватне підприємство "Всесвіт-3000" звернулося до начальника Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області з заявою № 26, в якій просило прийняти заходи державного реагування до винних осіб, які здійснюють за вказаною адресою незаконне будівництво, чим знищують його нерухоме майно.

На своє звернення позивач отримав від УДАБІ відповідь про те, що в зв'язку із нез'явленням користувачів земельної ділянки та ненаданням ними проектно-дозвільної документації, відповідачем надіслано лист до ГУ Нацполіції в Херсонській області щодо сприяння у проведенні перевірки.

Минув час, незаконне будівництво триває, а відповідачем жодних заходів реагування не вжито.

Вважаючи бездіяльність відповідача протиправною та стверджуючи, що незаконним будівництвом продовжується завдаватися шкода майну позивача, ПП "Всесвіт-3000" звернувся до суду з позовом.

Основним нормативно-правовим актом, що встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів є Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (надалі - Закон № 3038).

Відповідно до положень частини першої статті 6 названого Закону, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Згідно положень ст. 34 Закону № 3038, замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Контроль за виконанням підготовчих робіт з винесення інженерних мереж, будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 553 в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин (надалі - Порядок № 533).

Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю:

-виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

-структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій;

-Держархбудінспекцією.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва (п.2).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень (п.3), у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (п.5).

Відповідно до п.7 Порядку №533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є між іншим:

-виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

-звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Отже, для проведення позапланової перевірки посадові особи ДАБІ повинні мати підстави для такої перевірки.

Як вже зазначалося, 25 листопада 2016 року на адресу відповідача позивачем направлена заява з проханням вжити заходи щодо здійснення на земельній ділянці за адресою АДРЕСА_1 незаконного будівництва, яке завдає шкоду правам позивача. До заяви, поряд з іншими документами, була додана фото таблиця з зображенням проведення земельних робіт на вказаній ділянці.

Зазначена заява позивача стала підставою для видання головному інспектору будівельного нагляду Запорожець В.О. направлення для проведення позапланової перевірки від 14 грудня 2016 року № 716 на період з 16 по 22 грудня 2016 року.

Згідно службової записки, яка наявна в матеріалах справи, головним інспектором Запорожець В.О. здійснено неодноразові виїзди за адресою з метою проведення перевірки, однак на момент виїзду будівельні роботи не виконувалися, забудовник або його уповноважена особа були відсутні.

Таким чином, факт незаконного будівництва посадовою особою відповідача був зафіксований.

Відповідно до пунктів 11, 12 Порядку № 533, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають широке коло повноважень.

Зокрема, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право:

1) безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;

3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

8) отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

9) вимагати у випадках, передбачених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію;

11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, між іншим, у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

За результатами перевірки посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки (п.16) У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

На підставі протоколу складається постанова про накладення на порушника штрафу (пункти 20,22).

Положення ст. 38 Закону № 3038, надають також відповідачу право знесення самочинно збудованих об'єктів.

Відповідно до пунктів 9, 10 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Органи державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіють з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, державної статистики, а також з органами внутрішніх справ, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Отже, крім широкого кола повноважень відповідачу надано право та встановлено обов'язок взаємодіяти з органами місцевого самоврядування, правоохоронними та контролюючими органами для припинення фактів самочинного будівництва та інших порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності.

З метою здійснення перевірки відповідач направив листи на адресу ФОП ОСОБА_4 та ФОП ОСОБА_3 з запрошенням для участі в проведенні перевірки (копії листів від 20 грудня 2016 року №1021-1.13/1122-і та №1021-1.13/1123). Але вказані особи на перевірку не прибули, відповідних документів на будівництво відповідачу не надали.

Після цього УДАБІ звернулося з листом до ГУ Національної поліції в Херсонській області для сприяння у забезпеченні присутності забудовників вищезазначеної земельної ділянки для проведення сумісної перевірки (лист від 22 грудня 2016 року №1021-1.13/1141-і), однак ніяких заходів реагування з боку національної поліції не відбулося.

Обмежившись вжитими заходами, відповідач зробив висновок про об'єктивну неможливість проведення позапланової перевірки та повідомив позивача листом від 22 грудня 2016 року № 1021-1.12/2199 про те, що порушене у зверненні питання знаходиться «на контролі та після проведення повноцінної, об'єктивної та всебічної перевірки» буде вжито відповідних заходів реагування. Одночасно в листі відповідач вказав, що відомості щодо реєстрації дозвільних документів на виконання будівельних робіт за вищезазначеною адресою відсутні, чим підтвердив факт самочинного будівництва.

Суд зазначає, що відповідачем допущена протиправна бездіяльність.

Так, фактично встановивши факт незаконного будівництва, в порушення положень пунктів 9, 10 Порядку № 533, відповідач не використав свої повноваження та не залучив до проведення перевірки представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ, хоча мав право, можливість та зобов'язаний був це зробити. Внаслідок бездіяльності відповідача не здійснено наступні дії: не складено акт перевірки (п.16) та не застосовано до порушника заходи реагування такі як припис усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без відповідних документів, протокол та постанову про накладення штрафу (пункти 20,22) та як крайню міру - знесення самочинно збудованого об'єкту відповідно до ст. 38 Закону № 3038.

На момент звернення позивача до суду протиправне будівництво об'єкта за адресою АДРЕСА_1 тривало та майже було завершено.

На вимогу суду представником відповідача надано інформацію про те, що згідно Реєстру дозвільних документів на земельній ділянці з кадастровим номером НОМЕР_1 за адресою:Херсонська обл., АДРЕСА_1, не зареєстровано жодних дозвільних документів, що в черговий раз підтвердило самочинне будівництво.

Згідно висновків судової будівельної-технічної експертизи від 12 липня 2018 року №10, за адресою: АДРЕСА_1 фактично виконані будівельні роботи з нового будівництва об'єкту, а саме: будівництво двоповерхової будівлі розміром 4,10м х 5,0м з піноблоків, прямокутною формою, що примикає до одноповерхової споруди - металевого каркасу з покрівлею з полімерних матеріалів, формою багатокутника, розміром 9,0м х 11,64м х 3,0м х4,20м х10,50м. Вказані будівлі є об'єктами нерухомого майна. Новозбудовані об'єкти обмежують права позивача щодо подальшої експлуатації існуючого об'єкту нерухомості - їдальні «ІНФОРМАЦІЯ_1» за адресою: АДРЕСА_1, за функціональним призначенням. Зокрема, в зв'язку з обмеженою відстанню між будівлями (відстань між будівлею позивача та новоствореною будівлею складає від 1,90 м до 3,80 м) відсутня зона для під'їзду та розвантаження автомобілів, стоянки легкових автомобілів покупців і працівників, не має можливості розмістити майданчики для сезонної торгівлі, засобів реклами, місця для відпочинку покупців та ін. Крім того, фактичне розміщення нового будівництва на відстані до фасадної лінії забудови порушує існуючи правила пожежної безпеки в частині відстані між будівлями.

Таким чином, невиконанням вимог Закону № 3038 та Порядку № 533 відповідачем допущена протиправна бездіяльність, внаслідок чого порушені права та законні інтереси позивача.

Як зазначено в рішеннях Європейського суду з прав людини, які є обов'язковими для застосування згідно з положеннями Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року №3477-VI, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення ЄСПЛ у справах «Лелас проти Хорватії», «Тошкуце та інші проти Румунії») і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (рішення у справах «Онер'їлдіз проти Туреччини», «Беєлер проти Італії»).

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків (рішення у справі «Лелас проти Хорватії»).

Потреба виправити колишню «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки»).

Іншими словами, ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» та у справах «Ґаші проти Хорватії» «Трґо проти Хорватії»).

З огляду на викладене, з метою відновлення порушеного права позивача, суд зобов'язує відповідача вжити заходів відповідного державного реагування до незаконного забудовника земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1

Одночасно суд відмовляє позивачу в задоволенні позовної вимоги щодо зобов'язання забудовника знести об'єкт забудови.

Так, відповідно до ст. 38 Закону № 3038, у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об'єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов'язаних із знесенням об'єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

Отже, знесення самочинно збудованого об'єкту можливо тільки після додержання визначеної процедури здійснення такого заходу.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України (ч.ч. 1, 2 КАС України).

Згідно ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача (ч.ч. 1, 2 ст.77 КАС України).

Відповідачем належними, допустимим, достовірними та достатніми доказами не доведено правомірність своєї правової позиції, в зв'язку з чим позовні вимоги позивача слід частково задовольнити.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246 КАС України, суд

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (, 73003, м. Херсон, вул. Кременчуцька, 69), яка спричиняє шкоду капітальному будівництву Приватного підприємства "Всесвіт-3000" (, 75500, Херсонська обл., Генічеський район, м.Генічеськ, вул. Леніна, 10) на земельній ділянці за адресою: вул. Миру, 28-А, м.Генічеськ.

Зобов'язати Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області (, 73003, м. Херсон, вул. Кременчуцька, 69) вжити заходів відповідного державного реагування до незаконних забудовників земельної ділянки за адресою: вул. Миру, 28-А, м.Генічеськ.

У задоволенні вимоги щодо знесення об'єкту забудови відмовити.

Стягнути з Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (, 73003, м. Херсон, вул. Кременчуцька, 69) на користь Приватного підприємства "Всесвіт-3000" (, 75500, Херсонська обл., Генічеський район, м. Генічеськ, вул. Леніна, 10) сплачений судовий збір у сумі 2133,33 грн. та оплачену судово-будівельну технічну експертизу в розмірі 8500,00 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 22 липня 2018 р.

Суддя Гомельчук С.В.

кат. 6.1