Справа № 804/3705/18
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2018-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 липня 2018 року Справа № 804/3705/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Захарчук Борисенко Н.В.
при секретарі судового засідання Музиці Я.І.
представника позивача ОСОБА_1
представника відповідача ОСОБА_2
Ухвалою суду від 25.05.2018 року було прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у судовому засіданні а правилами загального позовного провадження.
Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити у повному обсязі, посилаючись на доводи, викладені в адміністративному позові.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши подані документи і матеріали, зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов такого висновку.
На підставі висновків акту перевірки Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області було винесено податкове повідомлення рішення від 01.03.2018 року № 004693125 (форма «Н») про застосування штрафних санкцій у розмірі 259032, 12 грн. за порушення п.201.10. ст.201 ПКУ.
Не погоджуючись із вказаним податковим повідомленням рішенням, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Вирішуючи спір суд зазначає, що відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Відповідно до положень пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобовязаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобовязань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
З матеріалів справи видно, що у червні, листопаді та грудні 2017 року позивачем виписано податкові накладні:
- №60 від 27.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- № 62 від 30.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- № 61 від 30.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- № 63 від 30.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- № 70 від 30.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- № 68 від 30.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- № 69 від 30.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- № 65 від 30.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- № 67 від 29.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- № 66 від 29.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- № 64 від 30.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- № 71 від 19.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- №72 від 30.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- №75 від 16.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- № 90 від 30.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- № 91 від 26.06.2017, дата подання до реєстрації 16.08.2017, кількість днів затримки 32 дня;
- № 18 від 10.11.2017, дата подання до реєстрації 06.12.2017, кількість днів затримки 6 дня;
- № 47 від 28.12.2017, дата подання до реєстрації 19.01.2018, кількість днів затримки 4 дня;
- № 48 від 28.12.2017, дата подання до реєстрації 22.01.2018, кількість днів затримки 7 дня;
- № 19 від 28.12.2017, дата подання до реєстрації 19.01.2018, кількість днів затримки 4 дня;
- № 22 від 28.12.2017, дата подання до реєстрації 19.01.2018, кількість днів затримки дня.
Таким чином, суд зазначає, що 21 податкова накладна складені ТОВ «РІМ-БУД» з 1 по 15 календар день (включно) календарного місяця та 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця - підлягали реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені та до календарного дня (виключно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Суд зазначає, що підставою для відповідальності платника податків в даному випадку, а саме застосування штрафу - є порушення граничного строку надання до реєстрації податкових накладний в Єдиному реєстрі податкових накладних, розмір якого залежить від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних та кількості днів прострочки реєстрації.
Стосовно тверджень ТОВ «РІМ-БУД» про помилковість складання та реєстрації податкових накладних №60 від 27.06.2017; № 62 від 30.06.2017; № 61 від 30.06.2017; № 63 від 30.06.2017; № 70 від 30.06.2017; № 68 від 30.06.2017; № 69 від 30.06.2017; №65 від 30.06.2017; № 67 від 29.06.2017; № 66 від 29.06.2017; № 64 від 30.06.2017; №71 від 19.06.2017; № 72 від 30.06.2017; № 75 від 16.06.2017; № 90 від 3006.2017; №91 від 26.06.2017; № 18 від 10.11.2017; № 47 від 28.12.2017; № 48 від 28.12.2017; №19 від 28.12.2017; № 22 від 28.12.2017 суд зазначає, що посилання позивача на помилкове формування 21 податкової накладної є необґрунтованим, оскільки процес складання податкової накладної та її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних містить комплекс свідомих дій платника податку із заповнення усі реквізитів податкової накладної (у тому числі власноручного присвоєння податковій накладній номеру, передбаченого Порядком заповнення податкової накладної, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №1307), накладення електронного цифрового підпису та підтвердження відправки на реєстрацію, що у свою чергу унеможливлює сформування податкової накладної без свідомої участі відповідальної особи платника податку. Крім того, як зазначив представник відповідача у судовому засіданні для складення та реєстрації податкових накладних в ЄРПН користувачу необхідно здійснити дії в чотири етапи.
Також для заповнення електронної форми податкової накладної платнику податків необхідно використовувати інформацію з первинних документів (актів прийому-здачі виконаних робіт, видаткова накладна, банківська виписка тощо) для зазначення назви та ІПН контрагента, суми грошових зобов'язань, назви та кількості товарів/послуг.
Суд зазначає, що також не заперечувалось представником позивача у судовому засіданні, що відправка на реєстрацію в ЄРПН податкових накладних №60 від 27.06.2017;№62 від 30.06.2017; № 61 від 30.06.2017; № 63 від 30.06.2017; № 70 від 30.06.2017; № 68 від 30.06.2017; № 69 від 30.06.2017; № 65 від 30.06.2017; № 67 від 29.06.2017; № 66 від 29.06.2017; № 64 від 30.06.2017; № 71 від 19.06.2017; № 72 від 30.06.2017; № 75 від 16.06.2017; № 90 від 30.06.2017; № 91 від 26.06.2017;№ 18 від 10.11.2017; № 47 від 28.12.2017; № 48 від 28.12.2017; №19 від 28.12.2017; № 22 від 28.12.2017 відбулась не в день їх складання, а пізніше.
Отже, зазначене ставить під сумнів факт помилкового сформування ТОВ «РІМ-БУД» двадцяти одної податкової накладної.
Відповідно до норм пункту 110.1 статті 110 Податкового Кодексу України платники податків, податкові агенти та /або їх посадові особи несуть відповідальність у разі вчинення порушень, визначених законами з питань оподаткування та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Відповідно до пункту 112.1 статті 112 Податкового кодексу України притягнення до фінансової відповідальності платників податків за порушення законів з питань оподаткування, іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, не звільняє їх посадови осіб за наявності відповідних підстав від притягнення до адміністративної або кримінальної відповідальності.
Вищенаведеними нормами передбачається відповідальність за порушенні строку реєстрації податкових накладних у вигляді штрафу незалежно від причин, у зв'язку з якими було порушено цей строк.
Доводи позивача не спростовують самого факту встановлення зазначеного правопорушення та не є підставою для скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
За таких обставин, оскільки позивачем податкові накладні були зареєстровані з порушенням строків визначених законом, то до нього правомірно застосовано штрафні санкції за порушення строків реєстрації податкових накладних.
Враховуючи сукупність встановлених судом обставин суд дійшов висновку, що висновки зазначені Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області в акті перевірки від 05.02.2018 року №5055/04-36-12-05/35042112 є правомірними.
З огляду на викладене, керуючись статтями 205, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 20 липня 2018 року.

Суддя ОСОБА_3