Справа № 1540/3641/18
Суддя: Соколенко О. М.
Дата ухвалення: 2018-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 1540/3641/18
УХВАЛА

25 липня 2018 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Соколенко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Юридична фірма «Інкор Девелоп» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

20 липня 2018 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Юридична фірма «Інкор Девелоп» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, в якій позивач просить суд визнати протиправною та скасувати постанову № 41/1015-05/1-3975 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 04.05.2018 року про притягнення товариства з обмеженою відповідальністю «Юридична фірма «Інкор Девелоп» до відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 52860,00 грн.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви зясовує чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником), відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161,172 цього Кодексу, належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності, позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши даний позов, суд вважає, що він не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Згідно п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів звязку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Однак, позивачем у позовній заяві не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України позивача та відповідача (у разі його наявності).

Таким чином, ТОВ «Юридична фірма «Інкор Девелоп» необхідно надати до суду вказану інформацію.

Частиною 1 статті 55 КАС України визначено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч.4 ст.55 КАС України юридична особа, субєкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Так, позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Юридична фірма «Інкор Девелоп» підписана директором ОСОБА_1

Однак, до позову не додано доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_1 як директора товариства з обмеженою відповідальністю «Юридична фірма «Інкор Девелоп», якою підписано позовну заяву.

Отже, позивачу необхідно надати до суду докази на підтвердження повноважень ОСОБА_1 як директора товариства з обмеженою відповідальністю «Юридична фірма «Інкор Девелоп».

Згідно з п.5 та п.8 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається:

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Однак, позивачем не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви.

Отже, позивачу необхідно надати до суду вказану інформацію.

Відповідно до ч.4 ст.161 КАС України позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною 2 статті 79 КАС України визначено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач у позовній заяві посилається, зокрема, на те, що:

- 05 липня ТОВ «Юридична фірма «Інкор-Девелоп» стало відомо, що на грошові кошти, що містяться на рахунках ПАТ «МТБ Банк» накладено арешт Приморським відділом державної виконавчої служби м.Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області;

- 05 липня представником «Юридична фірма «Інкор-Девелоп» була подана заява про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження №56473578.

Однак, позивачем до позовної заяви не надано доказів, що підтверджують те, що 05 липня ТОВ «Юридична фірма «Інкор Девелоп» стало відомо, що на грошові кошти, що містяться на рахунках ПАТ «МТБ Банк» накладено арешт Приморським відділом державної виконавчої служби м.Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області та що 05 липня представником «Юридична фірма «Інкор Девелоп» була подана до відділу ДВС заява про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження №56473578.

Суддя зазначає, що надана представником позивача до позову копія заяви від 05.07.2018 року не є свідченням того, що саме 05.07.2018 року представником ТОВ «Юридична фірма «Інкор Девелоп» була подана заява про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження №56473578, оскільки на вказаній заяві про ознайомлення відсутній відтиск штампу Першого Приморського відділу державної виконавчої служби м.Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області про її прийняття.

Отже, позивачем не надано доказів, що підтверджують прийняття цієї заяви 05.07.2018 року відповідним органом ДВС.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду докази, на які міститься посилання в позовній заяві (з копією для відповідача), а саме:

- докази на підтвердження того, що 05 липня ТОВ «Юридична фірма «Інкор Девелоп» стало відомо, що на грошові кошти, що містяться на рахунках ПАТ «МТБ Банк» накладено арешт Приморським відділом державної виконавчої служби м.Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області;

- докази на підтвердження того, що 05 липня представником «Юридична фірма «Інкор Девелоп» була подана до відповідного органу ДВС заява про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження №56473578.

При цьому, суд зазначає, що згідно з ч.2 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ч.ч.4-5 ст.94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір.

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Предметом позову в даному випадку є постанова Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 04.05.2018 року № 41/1015-05/1-3975 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою на позивача накладено штраф у розмірі 52860,00 грн.

Оскаржуваний акт індивідуальної дії (постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності) породжує підстави для змін майнового стану позивача, зокрема, реалізація такого рішення може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно, оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

Як вбачається зі змісту Рішення Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі Щокін проти України збільшення податковим органом зобовязань особи з податку є втручанням до його майнових прав.

З огляду на викладене, адміністративними позовами майнового характеру є вимоги щодо протиправності рішень про накладення штрафу та інших штрафних санкцій тощо.

Враховуючи викладене, оскаржувана позивачем постанова (№№ 41/1015-05/1-3975 від 04.05.2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності) породжує підстави для зміни майнового стану позивача, у зв'язку із чим даний позов про визнання протиправною та скасування постанови є позовом майнового характеру.

Таким чином, позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.4 Закону України Про судовий збір за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано субєктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується судовий збір за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2018 рік» з 1 січня 2018 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 1762 гривень.

Таким чином, за подачу даного адміністративного позову з вимогою майнового характеру позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 1762,00 грн. (52860,00*1,5%, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Однак, в порушення вимог вищевказаних статей, позивачем не надано до суду доказів сплати судового збору.

Натомість, разом із позовною заявою позивачем надано до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у даній справі.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що постановою Першого Приморського відділу державної виконавчої служби м.Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області про арешт коштів боржника ТОВ «Юридична фірма «Інкор Девелоп» від 03.07.2018 року №56473578, накладено арешт на грошові кошти, що містяться на рахунках позивача та ПАТ «МТБ Банк» арештовано рахунки, у звязку ТОВ «Юридична фірма «Інкор Девелоп» наразі немає можливості здійснити оплату судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до положень ст.8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. При цьому, звільнення від сплати судового збору, відстрочення чи розстрочка стороні сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір" від 23.01.2015 року №2 із вказаного питання роз'яснено, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Таким чином, з урахуванням наведеного, суд зазначає, що вказані норми законодавства встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення цих норм спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності (стаття 8 КАС України) усіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану, у звязку з чим застосування інституту звільнення від сплати судового збору, розстрочення чи відстрочення його сплати можливе у разі тяжкого фінансового становища сторони.

Разом з цим, з урахуванням дії принципу змагальності, питання щодо відстрочення сплати судового збору вправі поставити перед судом позивач шляхом подання відповідного обґрунтованого клопотання, у якому повинно бути наведено обставини, які свідчать про незадовільне скрутне матеріальне становище особи, та подати суду відповідні докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У якості додатку до клопотання про відстрочення сплати судового збору, позивачем надано до суду копію постанови про арешт коштів боржника від 03.07.2018 року, якою накладено арешт на грошові кошти позивача, що містяться на його банківському рахунку, всіх інших відкритих рахунках.

Вищевказаною постановою накладено арешт на грошові кошти, що містяться на рахунках, при цьому позивачем не надано до суду доказів того, що у ТОВ «Юридична фірма «Інкор Девелоп» відсутні готівкові кошти для сплати судового збору у належному розмірі та не наведено у клопотанні вказаних обставин. Також, не підтверджено, що станом на момент звернення позивача до суду, установою банку вже було здійснено накладання арешту на рахунки позивача.

Таким чином, суд вважає, що надані позивачем докази на підтвердження обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору є недостатніми, і відповідно, клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Зважаючи на вищевикладене, суддя зазначає позивачу про необхідність надання до суду доказів сплати судового збору у розмірі 1762,00 грн.

Також, суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 статті 122 КАС України визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, відповідно до ст.5 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Як вже зазначалось вище, предметом позову в даній справі є постанова Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 04.05.2018 року № 41/1015-05/1-3975 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою на позивача накладено штраф у розмірі 52860,00 грн.

В прохальній частині позовної заяви позивач просить суд поновити строк на оскарження постанови №41/1015-05/1-3975 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 04.05.2018 року.

Вказане клопотання ТОВ «Юридична фірма «Інкор Девелоп» у позовній заяві обґрунтоване тим, що після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, що знаходяться на виконанні в першому Приморському відділі державної виконавчої служби м.Одеси Головного територіального управління юстиції Одеській області 05.07.2018 року позивачу стало відомо про прийняття спірної постанови. Позивач вказує, що оскільки ТОВ «Юридична фірма «Інкор Девелоп» спірну постанову не отримувало та про розгляд справи не було належним чином повідомлено, то строк оскарження постанови №41/1015-05/1-3975 від 05.07.2018 року пропущений позивачем з поважних причин.

На підтвердження наданого позивачем клопотання, останнім надано до суду копію заяви позивача від 05.07.2018 року до начальника першого Приморського відділу державної виконавчої служби м.Одеси Головного територіального управління юстиції Одеській області, в якій ТОВ «Юридична фірма «Інкор Девелоп» просить в порядку ст. 19 Закону України «Про виконавче провадження» ознайомити товариство з матеріалами виконавчого провадження з примусового виконання постанови №41/2015-05/1/3975 від 04.05.2018 року, виданої Департаментом ДАБІ в Одеській області про стягнення з позивача коштів.

Як вже зазначалось вище, надана представником позивача копія заяви від 05.07.2018 року не є свідченням того, що саме 05.07.2018 року представником ТОВ «Юридична фірма «Інкор Девелоп» була подана заява про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження №56473578, оскільки на вказаній заяві про ознайомлення відсутній відтиск штампу Першого Приморського відділу державної виконавчої служби м.Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області.

Окрім того, суддя зазначає, що зі змісту вищевказаної заяви про ознайомлення вбачається, що вже станом на момент її складання 05.07.2018 року, - ТОВ «Юридична фірма «Інкор Девелоп» знало про прийняття спірної постанови, оскільки у заяві позивач, безпосередньо, посилався на постанову №41/2015-05/1/3975 від 04.05.2018 року, видану Департаментом ДАБІ в Одеській області про стягнення з позивача коштів.

Таким чином, доводи, викладені позивачем у заяві про поновлення строку звернення не підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами.

Отже, посилання позивача у поданому клопотанні про поновлення строку звернення до суду спростовуються вищенаведеним та свідчать про те, що позивач зазначає суду дані, які не відповідають дійсності.

Зважаючи на вищевикладене, доводи позивача, які викладені в клопотанні про поновлення строку звернення є такими, що не відповідають дійсності.

З наведених доводів позивачем у клопотанні про поновлення строку для звернення до адміністративного суду з даною позовною заявою, суд не вбачає наявності поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Отже, суд вважає, що підстави поновлення строку звернення до суду, які вказані позивачем у клопотанні є неповажними.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Зважаючи на вищевикладене та враховуючи вимоги ст.122 КАС України, суддя зазначає позивачу про необхідність надати до суду протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших обґрунтованих підстав для поновлення строку звернення з позовними вимогами щодо оскарження постанови Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 04.05.2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно ч. 1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок.

Виявлені недоліки мають бути усунені позивачем шляхом надання до суду (з копією для відповідача):

- інформації щодо ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України позивача та, у разі його наявності, відповідача;

- доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_1 як директора товариства з обмеженою відповідальністю «Юридична фірма «Інкор Девелоп»;

- надання до суду інформації щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви;

- надання до суду доказів, визначених в ухвалі суду;

- доказів сплати судового збору у розмірі 1762,00 грн.

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших обґрунтованих підстав для поновлення строку звернення з позовними вимогами щодо оскарження постанови Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 04.05.2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності

За таких обставин, враховуючи, що виявлені недоліки перешкоджають суду вирішити питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суддя доходить висновку, що адміністративний позов повинен бути залишений без руху, а позивачу наданий термін для усунення недоліків.

Суд вважає за доцільне також зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду, та направлення необхідних документів засобами поштового звязку, позивачу, з метою попередження повернення судом позовної заяви позивачеві з підстав невиконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху, необхідно завчасно повідомити суд відповідними засобами звязку (телефон, факс, електрона пошта, тощо) про надіслання матеріалів до суду, оскільки згідно з п.1 та п.2 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2013 року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового звязку (без урахування вихідних днів обєктів поштового звязку): 1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; 2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; 3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; 4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в обєкті поштового звязку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Керуючись ст.ст. 120, 122, 123, 132, 133, 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити товариству з обмеженою відповідальністю «Юридична фірма «Інкор Девелоп» у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Юридична фірма «Інкор Девелоп» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали (в тому числі, якщо її копію отримано нарочно, засобами електронної пошти та факсимільного звязку) усунути недоліки та розяснити, що в іншому випадку позов буде визнаний неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Соколенко