Справа № 759/6899/17
Суддя: Федотов І.В.
Дата ухвалення: 2018-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 759/6899/17
УХВАЛА

24 липня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача: Федотова І.В.,

суддів: Сорочка Є.О. та Літвіної Н.М.,

за участю секретаря Часник А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді - Федотова І.В., суддів Літвіної Н.М. та Сорочка Є.О., а також судді Парінову А.Б. та секретарю судового засідання Часник А.О. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до судового розпорядника Деражнянського районного суду Хмельницької області Пекного Анатолія Цезаровича про визнання протиправними дій та відшкодування понесених витрат, за апеляційними скаргами судового розпорядника Деражнянського районного суду Хмельницької області Пекного Анатолія Цезаровича та Деражнянського районного суду Хмельницької області на постанову Святошинського районного суду м. Києва від 08 грудня 2017 року, -

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_2 (далі - позивач)звернувся до суду з позовом до судового розпорядника Деражнянського районного суду Хмельницької області Пекного Анатолія Цезаровича (далі - відповідач) про визнання протиправними дій та відшкодування понесених витрат.

Постановою Святошинського районного суду м.Києва від 08 грудня 2017 року адміністративний позов було задоволено.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, відповідач та особа, яка не брала участь у справі, подали апеляційні скарги, в яких просили скасувати постанову суду першої інстанції, як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 22 травня 2018 року апеляційні скарги судового розпорядника Деражнянського районного суду Хмельницької області Пекного Анатолія Цезаровича, Деражнянського районного суду Хмельницької області були задоволені. Рішення Святошинського районного суду міста Києва від 08 грудня 2017 року - скасовано та ухвалено постанову, якою в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 до судового розпорядника Деражнянського районного суду Хмельницької області Пекного Анатолія Цезаровича про визнання протиправними дій та відшкодування понесених витрат - було відмовлено.

На адресу Київського апеляційного адміністративного суду від судового розпорядника Деражнянського районного суду Хмельницької області Пекного Анатолія Цезаровича, Деражнянського районного суду Хмельницької області надійшли заяви про ухвалення додаткового рішення щодо розподілу судових витрат, розгляд яких призначено на 24 липня 2018 року.

24 липня 2018 року від ОСОБА_2 надійшла заява про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді - Федотова І.В., суддів Літвіної Н.М. та Сорочка Є.О., а також судді Парінова А.Б. та секретаря судового засідання Часник А.О.

Обґрунтовуючи відвід колегії суддів Бриндак П.А. вказує на наявність обставин, які на думку позивача, викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості членів судової колегії. Зокрема, посилаючись на положення ст. 2 КАС України, зазначає про не дотримання колегією суддів завдання адміністративного судочинства на стадії відкриття проваджень за двома апеляційними скаргами, порушення норм процесуального права при відкритті апеляційного провадження; заінтересованості в результаті розгляду справи на користь протилежної сторони. Наведені доводи, на переконання позивача, стали наслідком ухвалення колегією суддів неправосудної постанови. Крім того, вказує на необґрунтованість заяв про ухвалення додаткового рішення.

Підставою для відводу судді Парінова А.Б., як вважає позивач, є формальна, на його думку, та необґрунтована ухвала про відмову в задоволені заяви ОСОБА_2 про відвід складу судової колегії від 19.04.2018.

Посилаючись на наявність підстав для відводу секретаря судового засідання Часник А.О., позивач вказує на те, що зазначена особа вийшла за межі свої посадових обов'язків та незаконно зробила відмітку у відрядженнях судді Дворніна О.С. та судового розпорядника А.Ц. про присутність таких осіб в судовому засіданні.

24 липня 2018 року у судовому засіданні Київського апеляційного адміністративного суду ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_4 заяву про відвід підтримали та просили її задовольнити.

Заслухавши суддю-доповідача, думку учасників процесу, перевіривши матеріали справи та доводи заяви про відвід, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 2, 3, 4 ст. 36 КАС України, суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

При цьому, ст. 39 КАС встановлено вимоги до заяви про відвід (самовідвід).

Відповідно до положень вказаної статті КАС відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 цього Кодексу.

Статтею 37 КАС України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення, крім випадку, коли проведення врегулювання спору за участю судді було ініційовано суддею, але до закінчення встановленого судом в ухвалі про відкриття провадження у справі строку сторона заперечила проти його проведення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, винесеного за результатами нового розгляду цієї справи.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами у цій адміністративній справі. Положення цієї частини не застосовуються у випадку розгляду заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами з підстав, визначених п. 3 ч. 5 ст. 361 цього Кодексу, Великою Палатою Верховного Суду.

Водночас, суд який розглядає справу має бути "безстороннім" і "незалежним" (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Ця норма узгоджується зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

В той же час, колегія суддів вважає, що заявником не надано жодних обґрунтованих доказів того, що у цій справі достатньо ознак, які б давали підстави вважати, що колегія суддів у складі: головуючого судді - Федотова І.В., суддів Літвіної Н.М. та Сорочка Є.О. проявляли особисту упередженість та заінтересованість в результаті розгляду справи.

Щодо посилань заявника на порушення колегією суддів норм матеріального та процесуального права, то слід зазначити, що він не позбавлений права викласти дані обставини в касаційній скарзі на рішення суду.

Крім того, наведені обставини не можуть слугувати підставами для відведення суддів як такі, що викликають сумнів у їх неупередженості, оскільки за правилами частини 4 статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Оскільки будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість складу колегії суддів в результаті розгляду цієї справи або наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід складу суду не вбачається, то колегія суддів вважає заявлений відвід необґрунтованим.

Щодо посилань заявника на наявність підстав для відводу судді Парінову А.Б., то колегія суддів зазначає, що положеннями КАС України, передбачено право відводу з метою гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

В той же час, як свідчать матеріали даної справи, суддю Парінова А.Б., у встановленому ст. 31 КАС порядку, було визначено суддею для вирішення питання про відвід. При цьому, суддя Парінов А.Б. розгляд справи № 759/6899/17 не здійснював та до складу суду не входив, а нормами КАС України, право заявляти відвід такому судді, не передбачено.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 45 КАС України, з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч.3 ст.45 КАС України).

За наведених обставин, колегія суддів вважає, що заяву ОСОБА_2 в частині заявленого відводу судді Парінову А.Б. слід залишити без розгляду.

Крім того, статтею 36 КАС України визначені підстави для відводу секретаря судового засідання.

Відповідно до ч. 9 ст. 39 КАС України питання про відвід секретаря судового засідання вирішується складом суду, що розглядає справу.

Колегія суддів приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід секретаря судового засідання, вважаючи відвід надуманим та необґрунтованим. Доводи, які зазначені у заяві про відвід не є підставою для відводу секретаря судового засідання, передбаченою положенням КАС України.

Відповідно до ч. 4 ст. 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 236 КАС України суд має право зупинити провадження у справі в разі надходження заяви про відвід - до вирішення питання про відвід.

До вирішення судом заяви про відвід цей склад суду не може вчиняти будь-яких інших процесуальних дій, пов'язаних із подальшим рухом заяви.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне зупинити провадження у справі та передати справу її для визначення судді у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 КАС України, для вирішення питання про відвід.

Керуючись ст. ст. 31, 36, 39, 40, 41 КАС України, колегія суддів -

УХВАЛИЛА:

Визнати відвід, заявлений ОСОБА_2 колегії суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді - Федотова І.В., суддів Літвіної Н.М. та Сорочка Є.О. - необґрунтованим.

Заяву про відвід щодо судді Парінова А.Б. залишити без розгляду.

У задоволені заяви про відвід секретаря судового засідання Часник А.О. - відмовити.

Провадження у справі за заявами судового розпорядника Деражнянського районного суду Хмельницької області Пекного Анатолія Цезаровича та Деражнянського районного суду Хмельницької області про винесення додаткового судового рішення у справі №759/6899/17 - зупинити до розгляду заяви про відвід.

Справу № 759/6899/17 передати для вирішення питання про відвід в порядку ст. ст. 31, 40 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддями та в частині про визнання відводу необґрунтованим оскарженню не підлягає. В частині про зупинення провадження у справі ухвала може бути оскаржена протягом тридцяти днів в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя:

Судді: