Справа № 826/7147/16
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2018-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

25 липня 2018 року м. Київ № 826/7147/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Келеберди В.І., при секретарі судового засідання Павлючик Д.С., розглянувши в порядку письмового провадження заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Туристична Компанія «Корекс» про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 липня 2016 року у справі

за позовом приватного підприємства «Терра»,

приватного акціонерного товариства «Універмаг «Росія»,

до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1,

державного реєстратора права на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві Малишева Максима Сергійовича

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: товариство з обмеженою відповідальністю «Туристична Компанія «Корекс»,

товариство з обмеженою відповідальністю «ДІ ВІ ДІ - Маркет»,

товариство з обмеженою відповідальністю «Хоме Асістент»

про: визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Туристична Компанія «Корекс» звернулось до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 липня 2016 року в адміністративній справі за позовом приватного підприємства «Терра» (далі також - ПП «Терра», позивач-1), приватного акціонерного товариства «Універмаг «Росія» (далі також - ПрАТ «Універмаг «Росія», позивач-2) до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 (далі також - приватний нотаріус ОСОБА_1, відповідач-1), Державного реєстратора права на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві Малишева Максима Сергійовича (далі також - державний реєстратор Малишев М.С., відповідач-2), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: товариство з обмеженою відповідальністю «Туристична Компанія «Корекс» (далі також - ТОВ «ТК «Корекс», третя особа-1), товариство з обмеженою відповідальністю «ДІ ВІ ДІ - Маркет» (далі також - ТОВ «ДІ ВІ ДІ - Маркет», третя особа-2), товариство з обмеженою відповідальністю «Хоме Асістент» (далі також - ТОВ «Хоме Асістент», третя особа-3) про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити певні дії.

Вказана заява мотивована тим, що приватний нотаріус ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 13 липня 2016 року, виданим відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

На думку ТОВ «ТК «Корекс», подія смерті відповідача-1, що настала до моменту прийняття Окружним адміністративним суду міста Києва постанови від 20 липня 2016 року по справі № 826/7147/16, є підставою для перегляду такого судового рішення за нововиявленими обставинами та закриття провадження у справі.

Ухвалою суду від 21 грудня 2017 року повернуто заяву ТОВ «ТК «Корекс» про перегляд за новоявленими обставинами судового рішення у справі №826/7147/16, у зв'язку з не усунення недоліків позовної заяви, встановлених ухвалою суду від 01 вересня 2016 року.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 26 лютого 2018 року скасовано ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 грудня 2017 року та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою суду від 09 липня 2018 року відкрито провадження з питання перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами та призначено судовий розгляд на 16 липня 2018 року.

В судове засідання 16 липня 2018 року представники позивача-2, відповідачів та третіх осіб не прибули, суд протокольною ухвалою перейшов до подальшого розгляду заяви в порядку письмового провадження.

Представник ПП «Терра» в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про перегляд постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 липня 2016 року за нововиявленими обставинами, з підстав зазначених у відзиві.

Вирішуючи дану заяву, з урахуванням наданих на її обґрунтування доказів, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно ч. 3 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України), провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII, яким внесено зміни до КАС України, виклавши його в новій редакції.

Відтак, розгляд заяви ТОВ «ТК «Корекс» про перегляд судового рішення, яке набрало законної сили за нововиявленими обставинами відбувається за правилами нової редакції КАС України.

Частиною 1 статті 361 КАС України передбачено, що судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно положень ч. 2 статті 361 КАС України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Окружний адміністративний суд міста Києва приймаючи постанову від 20 липня 2016 року у справі № 826/7147/16 та задовольняючи позовні вимоги виходив з того, що станом на день внесення відповідачем-1 до реєстру записів про припинення обтяжень на нерухоме майно - торгівельний центр, розташований за адресою місто Луганськ, вулиця Совєтська, 56 (31 грудня 2015 року), заходи забезпечення позову (арешт) застосовані ухвалою Сватівського районного суду Луганської області від 30 квітня 2015 року по справі № 426/2331/15-ц не було скасовано з огляду на те, що виконання ухвали Сватівського районного суду Луганської області від 12 жовтня 2015 року по справі №426/2331/15 про скасування заходів забезпечення позову було зупинено її оскарженням в апеляційному порядку, а отже державна реєстрація припинення обтяжень фактично була вчинена на підставі рішення суду, що не набрало законної сили. Також, суд виходив з того, що оскільки перехід права власності на спірне майно до ТОВ «ТК «Корекс» відбувся внаслідок незаконного припинення обтяжень на торгівельний центр, то рішення приватного нотаріуса ОСОБА_1 про реєстрацію права власності на ТЦ за ТОВ «ТК «Корекс», а також державна реєстрація іпотечного договору щодо спірного майна, є протиправними.

З такими висновками суду першої інстанції погодились суди апеляційної та касаційної інстанції.

Водночас, як було встановлено матеріалами справи, на час прийняття постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 липня 2016 року, в межах розгляду справи 826/7147/16, був зафіксований факт смерті приватного нотаріуса ОСОБА_1, а тому на думку третьої особи-1, наявні підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами та закриття провадження у справі.

Суд не погоджується з даними твердженнями ТОВ «ТК «Корекс» з огляду на наступне.

Згідно із свідоцтвом про смерть, виданого 13 липня 2016 року відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 42 років, про що 13 липня 2016 року складено відповідний актовий запис № 10902.

Суд закриває провадження у справі у разі смерті або оголошення в установленому законом порядку померлою фізичної особи або припинення юридичної особи, за винятком суб'єкта владних повноважень, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва (п. 5 ч. 1 статті 238 КАС України).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 1 та ч. 1 статті 3 Закону України «Про нотаріат», нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов'язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

Нотаріус - це уповноважена державою фізична особа, яка здійснює нотаріальну діяльність у державній нотаріальній конторі, державному нотаріальному архіві або незалежну професійну нотаріальну діяльність, зокрема посвідчує права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняє інші нотаріальні дії, передбачені законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Згідно ч. 1 статті 6 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», організаційну систему державної реєстрації прав становлять: 1) Міністерство юстиції України та його територіальні органи; 2) суб'єкти державної реєстрації прав: виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації; акредитовані суб'єкти; 3) державні реєстратори прав на нерухоме майно (далі - державні реєстратори).

Положеннями ч. 1 статті 10 вказаного Закону визначено, що Міністерство юстиції України: забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері державної реєстрації прав; здійснює нормативно-правове регулювання у сфері державної реєстрації прав; забезпечує створення та функціонування Державного реєстру прав, є його держателем; організовує роботу, пов'язану із забезпеченням діяльності з державної реєстрації прав; здійснює контроль за діяльністю у сфері державної реєстрації прав, у тому числі шляхом проведення моніторингу реєстраційних дій відповідно до цього Закону та приймає обов'язкові до виконання рішення, передбачені цим Законом; забезпечує доступ до Державного реєстру прав державних реєстраторів, суб'єктів державної реєстрації прав, визначених цим Законом, інших суб'єктів, право доступу яких визначено цим Законом, та приймає рішення про тимчасове блокування або анулювання такого доступу у випадках, передбачених цим Законом; розглядає скарги на рішення, дії або бездіяльність державних реєстраторів, суб'єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України та приймає обов'язкові до виконання рішення, передбачені цим Законом; складає протоколи про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення; організовує роботу з підготовки та підвищення кваліфікації державних реєстраторів; надає узагальнені роз'яснення щодо застосування законодавства з питань державної реєстрації прав; здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до п. 2 ч. 1 статті 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державним реєстратором є нотаріус.

Враховуючи норми Закону України «Про нотаріат» нотаріус не є суб'єктом владних повноважень у розумінні КАС України.

У той же час, державна реєстрація прав у результаті вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об'єктом незавершеного будівництва проводиться нотаріусом, яким вчинено таку дію (ч. 5 статті 5 Закону).

Таким чином, держава в цій частині делегує нотаріусам владні повноваження.

Тобто, нотаріус може вчиняти дії, які мають публічно-правовий характер та не мають нічого спільного з нотаріальними діями. Це реєстраційні дії, а саме: державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а також державну реєстрацію обтяжень рухомого майна.

Реєстраційні дії, пов'язані з веденням Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Державного реєстру обтяжень рухомого майна, вчиняються нотаріусами не на підставі Закону України «Про нотаріат», а на підставі Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», а також відповідних договорів, укладених з Державним підприємством «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України як адміністратором названих Реєстрів.

Міністерство юстиції України як держатель відповідного реєстру є суб'єктом владних повноважень, який делегує свої повноваження з ведення реєстру Державному підприємству «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, яке у свою чергу укладає відповідні договори з реєстраторами - державними нотаріальними конторами та приватними нотаріусами. Самі ж нотаріуси, у даному випадку, виступають як суб'єкти делегованих владних повноважень. Спірні правовідносини допускають правонаступництва, у разі смерті нотаріуса.

З урахуванням викладеного, відсутні підстави для закриття провадження по справі у відповідності до вимог п. 5 ч. 1 статті 238 КАС України.

Разом з тим, зі змісту норм статті 361 КАС України випливає, що необхідними ознаками обставин, за які їх можна вважати нововиявленими, є, по-перше, їх наявність на час вирішення адміністративної справи, по-друге, те, що ці обставини не були і не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, по-третє, обставини мають бути істотними, тобто такими, що впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами є особливим видом провадження, який має на меті не усунення судових помилок, а перегляд розглянутої справи з урахуванням обставин, про існування яких стало відомо після ухвалення судового рішення, тобто відсутність можливості у суду на час ухвалення рішення врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники судового розгляду не знали про неї та не могли надати суду дані про неї.

При цьому, нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов'язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення.

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Отже, нововиявлені обставини - це юридичні факти (фактичні обставини) справи, які мають істотне значення для вирішення справи по суті, існували в період первинного провадження і ухвалення судового акта, але не були і не могли бути відомі ні сторонам, ні третім особам, їхнім представникам, іншим учасникам адміністративного процесу, ні суду, за умови виконання ними всіх вимог закону для об'єктивного повного і всебічного розгляду справи та ухвалення законного й обґрунтованого судового рішення.

Істотність обставини означає те, що в разі, коли б суд мав можливість урахувати цю обставину при вирішенні справи, то це тією чи іншою мірою вплинуло б на результат її вирішення.

Отже, істотні для справи обставини - це ті, що становлять сутність справи та мають юридичне значення для взаємовідносин сторін, могли вплинути на рішення суду, що набрало законної сили, існували під час розгляду адміністративної справи, але не були і не могли бути відомі ні особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, ні адміністративному суду.

Відповідно до п. 5 постанови пленуму Верховного Суду України від 25 травня 1998 року № 15 «Про внесення змін і доповнень у деякі постанови пленуму Верховного Суду України в цивільних справах» не можуть бути визнані нововиявленими нові, тобто такі обставини, що виникли чи змінилися після постановлення рішення, а також обставини, на які посилалася особа, яка брала участь у справі, у своїх поясненнях, касаційні скарзі або які могли бути встановлені судом.

Відповідно до приписів ч. 4 статті 368 КАС України за результатами перегляду рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд може:

1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі;

2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення;

3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ТОВ «ТК «Корекс» про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 липня 2016 року у справі № 826/7147/16.

Згідно ч. 1 статті 369 КАС України, у разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 241, 243, 361, 368, 369 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити товариству з обмеженою відповідальністю «Туристична Компанія «Корекс» у задоволенні заяви про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 липня 2016 року у справі № 826/7147/16.

2. Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 липня 2016 року у справі № 826/7147/16 за позовом приватного підприємства «Терра», приватного акціонерного товариства «Універмаг «Росія» до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1, Державного реєстратора права на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві Малишева Максима Сергійовича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: товариство з обмеженою відповідальністю «Туристична Компанія «Корекс», товариство з обмеженою відповідальністю «ДІ ВІ ДІ - Маркет», товариство з обмеженою відповідальністю «Хоме Асістент» про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити певні дії - залишити без змін

3. Копію ухвали направити сторонам та третім особам.

Ухвалу може бути оскаржено в порядку та строки передбачені статтями 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.І. Келеберда