Справа № 817/834/18
Суддя: Щербаков В.В.
Дата ухвалення: 2018-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про закриття провадження у справі
20 липня 2018 року м. Рівне №817/834/18
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Щербакова В.В. за участю секретаря судового засідання Мидловець Л.О. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:
позивача: представник ОСОБА_1,
відповідача: представник ОСОБА_2,
треті особи: представники не прибули,
розглянувши адміністративну справу за позовом
доБережницької сільської ради Дубровицького району Рівненської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6
про визнання протиправними та скасування рішень та відновлення становища, яке існувало до порушення права,
ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до Бережницької сільської ради Дубровицького району Рівненської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання протиправними та скасування рішень №74 від 22.09.2016 "Про проведення перереєстрації громадян, які перебувають на квартирному обілку", №137 від 14.09.2017 "Про розгляд заяви ОСОБА_3В.", №157 від 21.12.2017 "Про проведення перереєстрації громадян, які перебувають на квартирному обліку", в частині, що стосується ОСОБА_3, щодо встановлення номеру черговості та відновлення становища, яке існувало до порушення права, шляхом встановлення порядкового номера черговості 1 для ОСОБА_3
Ухвалою суду від 23.03.2018 позовна заява залишалася без руху, а позивачу встановлювався строк для усунення недоліків позовної заяви, який було продовжено ухвалою від 07.05.2018. У визначений судом строк недоліки позовної заяви позивачем було усунуто і ухвалою суду від 22.05.2018 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.
В ході розгляду справи судом з'ясовано, що спірні правовідносини пов'язані із правом позивача перебувати на квартирному обліку як громадянка, потребуюча поліпшення житлових умов (зокрема, порядковим номером черговості її в такому списку), що є однією із складових правового відношення із реалізації права на житло.
Тобто, цей позов поданий на поновлення прав позивача у сфері житлових відносин.
Відповідно до положень ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Згідно з п.1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
При цьому, частиною 3 статті 19 КАС України визначено, що адміністративні суди не розглядають позовні вимоги, які є похідними від вимог у приватно-правовому спорі і заявлені разом з ними, якщо цей спір підлягає розгляду в порядку іншого, ніж адміністративне, судочинства і знаходиться на розгляді відповідного суду.
Відповідно до ч.1 ст.19 Цивільного процесуального кодексу України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.
В свою чергу, відповідно до ст.2 Житлового кодексу Української РСР завданнями житлового законодавства Української РСР є регулювання житлових відносин з метою забезпечення гарантованого Конституцією СРСР і Конституцією Української РСР права громадян на житло, належного використання і схоронності житлового фонду, а також зміцнення законності в галузі житлових відносин.
В широкому розумінні житловими правовідносинами вважаються будь-які відносини, що складаються навколо спеціального об'єкта - житла. При цьому, виділяють шість основних видів житлових відносин: 1) відносини щодо користування жилими приміщеннями на підставі договору найму або за іншими підставами; 2) відносини в галузі забезпечення громадян жилими приміщеннями; 3) відносини щодо користування службовими жилими приміщеннями, гуртожитками, іншими спеціалізованими жилими приміщеннями (жилими будинками); 4) відносини, що виникають у галузі управління, експлуатації, забезпечення схоронності і ремонту житлового фонду; 5) відносини, що виникають у зв'язку з будівництвом і набуттям у власність житлового будинку або його частини; 6) відносини, пов'язані з житлово-комунальним обслуговуванням громадян.
В даному випадку спірні правовідносини виникають із житлових відносин, тому як в кінцевому рахунку пов'язані з набуттям позивачем житла у власність, що є наслідком, зокрема, знаходження особи на обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов. Отже, правовідносини, що склалися між сторонами в даній справі, є виключно цивільно-правовими, а відтак не можуть бути предметом спору в адміністративному процесі, оскільки наявний спір про право цивільне, а саме про визнання прав, свобод та охоронюваних законом інтересів, що виникають із житлових відносин.
Спір про захист права конкретної фізичної особи на отримання житла, а також правовідносини, що є похідними від такого спору, є не публічними, а приватно-правовими і тому підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом України в постанові від 02.12.2014 у справі №21-530а14, від 21.12.2016 у справі №815/1277/14, у постанові ОСОБА_7 Верховного Суду від 17.04.2018 року у справі №11-97апп18.
При вирішення цього питання, з врахуванням принципу верховенства права, судом також застосовуються положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (надалі - Конвенція) та практика Європейського Суду з прав людини.
Зокрема, стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує особі право на справедливий суд, яке включає в себе право на доступ до правосуддя.
Беручи до уваги те, що визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з'ясування всіх обставин у справі і обов'язок суб'єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій чи рішень, на відміну від визначального принципу цивільного судочинства, який полягає у змагальності сторін, суд, який розглянув справу, не віднесену до його юрисдикції, не може вважатися "судом, встановленим законом" у розумінні частини першої статті 6 Конвенції.
Відповідно до положень пункту першого частини першої статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.
Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що провадження у даній справі слід закрити.
При цьому, суд роз'яснює позивачу, що розгляд даної справи віднесено до юрисдикції місцевого загального суду.
Правові підстави для застосування положень ч.2 ст.238 КАС України відсутні, оскільки позивач звільнена від сплати судового збору на підставі п.9 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір".
Керуючись п.1 ч.1 238, статтями 241, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Закрити провадження в адміністративній справі №817/834/18 за позовом ОСОБА_3 до Бережницької сільської ради Дубровицького району Рівненської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання протиправними та скасування рішень та відновлення становища, яке існувало до порушення права.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу суду складено 23 липня 2018 року

Суддя Щербаков В.В.