Справа № 826/3020/16
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2018-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

26 липня 2018 року № 826/3020/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого Бояринцевої М.А., розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач та/або ОСОБА_1.) з позовом до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - відповідач та/або Департамент) та просить суд:

- визнати протиправними дії Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), які полягають у недотриманні встановлених Регламентом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Порядком передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в м. Києві строків опрацювання клопотання №3 (реєстраційний №08/М-11692 від 30.11.2015) та підготовки проекту з питань надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки або відмови у його наданні.

В обгрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що в порушення законодавчих положень відповідачем у встановлені строки не було підготовлено проекту рішення Київської міської ради з питання надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки або відмови у його наданні за результатами розгляду клопотання ОСОБА_1

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, вказавши, що за результатами розгляду клопотання позивача про надання згоди на розробку проекту відведення земельної ділянки, листом Департаменту земельних ресурсів від 31.12.2015 №057029-08/М-11692-18766 позивача повідомлено про відповідність такого клопотання чинному законодавству. При цьому, відповідачем наголошено, що вимогами чинного законодавства не визначено строку для повідомлення заявника щодо відповідності його клопотання та поданих документів вимогам чинного законодавства.

Разом з цим, в судове засідання 14.03.2018 представник відповідача не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, просив розглядати справу за відсутності його представника.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

30.11.2015 ОСОБА_1 звернувся до Київської міської ради з клопотанням №3 у порядку ст. 118 Земельного кодексу України, яке отримано Київською міською радою 30.11.2015 за вх. №08/М-11692.

У вказаному клопотанні позивач просив у порядку реалізації його гарантованого права на отримання безоплатно у власність земельної ділянки - надати згоду на розробку проекту землевідведення земельної ділянки №3, відповідно до графічного матеріалу (кадастрового кварталу 72:531 згідно містобудівного кадастру Києва), орієнтовним розміром до 0,10 га, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка); розглянути це питання на сесії ради у встановлений законодавством місячний термін з прийняттям об'єктивного і обґрунтованого рішення; повідомити заявника про прийняте рішення шляхом направлення на його адресу копії витягу з рішення сесії.

В якості додатку до даного клопотання зазначено графічні матеріали на звороті клопотання.

За результатами розгляду клопотання Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 31.12.2015 №057029-08/М-11692-18766 повідомлено ОСОБА_1 про відповідність такого клопотання чинному законодавству, у зв'язку з чим Департаментом сформовано справу-клопотання К-25989, яку буде розглянуто і опрацьовано у порядку визначеному чинним законодавством.

На час вирішення справи в суді доказів прийняття рішення за клопотанням позивача суду не пред'явлено.

Вирішуючи спір по суті суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 116 Земельного кодексу України від 25.10.2001 №2768-ІІІ (далі - ЗК України) визначено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Відповідно до ч. 6 ст. 118 ЗК України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідної районної, Київської чи Севастопольської міської державної адміністрації або сільської, селищної, міської ради за місцезнаходженням земельної ділянки. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим.

Згідно з ч. 7 ст. 118 ЗК України Рада міністрів Автономної Республіки Крим, районна, Київська чи Севастопольська міська державна адміністрація або сільська, селищна, міська рада розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об'єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних утворень, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку. Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян особами, які мають відповідні дозволи (ліцензії) на виконання цих видів робіт, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

Пунктом 2 ст. 22 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» визначено, що у зв'язку зі здійсненням м. Києвом функцій столиці України Київська міська рада та Київська міська державна адміністрація, кожна в межах своєї компетенції, встановленої законами України, мають право встановлювати порядок утримання та експлуатації об'єктів, розташованих у місті, та прилеглої до них території, правила благоустрою, торговельного, побутового, транспортного, житлово-комунального та іншого соціально-культурного обслуговування, визначати особливості землекористування та використання інших природних ресурсів.

Згідно зі ст. 6 цього Закону місцеве самоврядування у місті Києві здійснюється територіальною громадою міста як безпосередньо, так і через Київську міську раду, районні в місті ради (у разі їх утворення) та їх виконавчі органи. Місцеві державні адміністрації підзвітні і підконтрольні відповідним радам у частині повноважень, делегованих їм відповідними радами.

Рішенням XI сесії VI скликання Київської міської ради №63/9120 від 28 лютого 2013 року затверджено Тимчасовий порядок передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в м. Києві (далі - Порядок №63/9120).

Відповідно до п. «в» ч. 3 ст. 2 Порядку №63/9120 дія цього Порядку поширюється на випадки надання (передачі) Київською міською радою земельних ділянок із земель комунальної власності безоплатно у власність громадянам, а також у разі приватизації земельних ділянок, які перебувають у користуванні громадян, для будівництва та обслуговування житлових будинків, господарських будівель і споруд (присадибні ділянки).

Статтею 21 Порядку №63/9120 визначено порядок отримання дозволу на розроблення документації із землеустрою у випадках передачі громадянам безоплатно у власність або в оренду земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлових будинків, господарських будівель і споруд (присадибні ділянки), ведення садівництва, індивідуального дачного та гаражного будівництва.

Так, відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 21 Порядку №63/9120 громадяни, зацікавлені в одержанні земельної ділянки у межах м. Києва для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), індивідуального гаражного та дачного будівництва чи ведення садівництва, подають безпосередньо до Київської міської ради клопотання про передачу земельної ділянки у власність, а у разі наміру одержати земельну ділянку для зазначених цілей в оренду - клопотання в довільній формі про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою.

У клопотанні про передачу земельної ділянки у власність, а у разі наміру одержати земельну ділянку в оренду - у клопотанні про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, зазначаються цільове призначення ділянки, орієнтовний розмір і місце розташування земельної ділянки (далі - клопотання). У клопотанні відповідно до Закону України «Про захист персональних даних» також зазначається в довільній формі згода громадянина на обробку в ПК «Кадастр» його персональних даних, зазначених у клопотанні та доданих до нього документах.

Приймальня Київради з земельних питань у день реєстрації заяви або протягом наступного робочого дня передає цю заяву з доданими до неї документами, сформованими у кадастрову справу, до Департаменту земельних ресурсів, а у випадку надходження до Київської міської ради клопотання секретаріат Київської міської ради у день реєстрації цього клопотання або протягом наступного робочого передає його через приймальню Київради з земельних питань до Департаменту земельних ресурсів для розгляду у строк, що не перевищує 10 робочих днів, та для формування кадастрової справи, якщо така не сформована, і підготовки проекту рішення Київської міської ради про передачу земельної ділянки безоплатно у приватну власність чи оренду або про відмову в передачі земельної ділянки у власність чи оренду (ч. 4 ст. 21 Порядку №63/9120).

На підставі розробленої і погодженої документації із землеустрою або клопотання про передачу земельної ділянки без складання документації із землеустрою, крім випадків, визначених частиною п'ятою цієї статті, Департамент земельних ресурсів готує проект рішення Київської міської ради про передачу земельної ділянки безоплатно у приватну власність чи в оренду або про відмову в передачі земельної ділянки у власність чи в оренду (ч. 6 ст. 21 Порядку №63/9120).

Рішення приймається Київською міською радою в порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради з урахуванням особливостей, встановлених цим Порядком, та у строки, встановлені законодавством.

Суб'єктом подання проекту рішення виступає Департамент земельних ресурсів, а проект рішення у цьому разі підписується директором та керівником юридичної служби цього департаменту та подається на розгляд Київської міської ради в порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради (ч. 8 ст. 21 Порядку №63/9120).

Частиною 3 ст. 21 Порядку №63/9120 передбачено перелік документів, що додаються до клопотання.

У свою чергу, приписами п. 1.1 розділу VIII Регламенту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.10.2013 №1810 (надалі - Регламент), про порушення положень якого вказано позивачем, передбачено, що проекти рішень Київської міської ради, які подаються виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією), готуються структурними підрозділами виконавчого органу, до компетенції яких віднесені порушені у проектах рішень питання.

Проекти рішень, суб'єктом подання яких є виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), візує Київський міський голова або перший заступник голови (заступник голови) згідно з розподілом обов'язків та керівник апарату (пункт 1.2 Регламенту).

Проекти рішень Київської міської ради щодо набуття та припинення права на землю юридичними та фізичними особами готуються за поданням керівника структурного підрозділу виконавчого органу з питань землекористування, керівника юридичної служби структурного підрозділу виконавчого органу з питань землекористування та погоджуються відповідними постійними комісіями Київської міської ради.

З огляду на зазначені вище обставини, суд погоджується з позивачем стосовно того, що безпосередньо на Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) покладено обов'язок з розгляду клопотання про передачу у власність земельної ділянки у межах безоплатної приватизації, формування кадастрової справи, якщо така не сформована, і підготовки проекту рішення Київської міської ради про передачу земельної ділянки безоплатно у приватну власність або про відмову в передачі земельної ділянки у власність. При цьому, приписами ч. 4 ст. 21 Порядку №63/9120 визначено, що строк вчинення департаментом вказаних дій не повинен перевищувати 10 робочих днів.

Разом з тим, з листа від 31.12.2015 вбачається, що відповідач повідомив позивача про відповідність його клопотання чинному законодавству, у зв'язку з чим Департаментом сформовано справу-клопотання К-25989, яку буде розглянуто і опрацьовано у порядку визначеному чинним законодавством.

Водночас, відповідачем не надано доказів дотримання строку розгляду клопотання (ч. 4 ст. ст. 21 Порядку №63/9120) та, за наявності відповідних підстав, формування кадастрової справи і підготовки проекту рішення.

Вказані обставини дають підстави для висновків, що розгляд клопотання позивача на його відповідність або не відповідність вимогам чинного законодавства фактично відбувся 31.12.2015 із порушенням строку розгляду клопотання та підготовки проекту рішення з питання надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки або відмови у його наданні.

Доказів протилежного відповідачем не надано.

Посилання Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) стосовно відсутності прямого обов'язку надавати позивачу відповідь щодо розгляду клопотання та формування справи в порядку визначеному чинним законодавством не спростовує факту порушення строків розгляду вказаного клопотання та вчинення інших дій, що пов'язані з його розглядом.

Водночас, суд звертає увагу, що у тексті позовної заяви позивач просив відшкодувати судові витрати в розмірі 4 409, 60 грн.

Вирішуючи питання щодо відшкодування судових витрат суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 КАС України, провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Чинною редакцією КАС України, а саме ст. 132 встановлено види судових витрат.

Так, згідно з ч. 1 вказаної статті КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.

До витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 3 КАС України).

В той же час, приписи ст. 134 КАС України регламентують витрати на професійну правничу допомогу.

Так, витрати, пов'язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

- розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов'язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, КАС України передбачено, що до витрат на професійну правничу допомогу належать витрати, пов'язані з правничою допомогою лише адвоката. Витрат на професійну правничу допомогу фахівця у галузі права не передбачено та відшкодовані вони бути не можуть за вимогами чинного КАС України.

З матеріалів справи слідує, що позивач просить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача - суб'єкта владних повноважень 4 049, 60 грн. витрат на правову допомогу фахівця у галузі права - фізичної особи-підприємця ОСОБА_2, в обгрунтування чого надано договір про надання правової допомоги №19/02-1 від 19.02.2016, замовлення (додаток до договору №19/02-1 від 19.02.2016), акт виконаних робіт від 20.02.2016, квитанцію.

Суд зазначає, що документів чи пояснень, які б свідчили, що ОСОБА_2 є адвокатом, суду не надано, а тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для стягнення витрат на правову допомогу.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 1 ст. 77 КАС України)

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову частково.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 3, 72, 77, 132, 134, 139, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 (реєстрація місця проживання: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01601, м. Київ, вул. Хрещатик, б. 32, ) задовольнити частково.

2. Визнати протиправними дії Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01601, м. Київ, вул. Хрещатик, б. 32, ), які полягають у недотриманні встановлених Регламентом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Порядком передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в м. Києві строків опрацювання клопотання №3 (реєстраційний №08/М-11692 від 30.11.2015) та підготовки проекту з питань надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки або відмови у його наданні.

3. В задоволенні стягнення з Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01601, м. Київ, вул. Хрещатик, б. 32, ) на користь ОСОБА_1 (реєстрація місця проживання: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) судових витрат у розмірі 4 409 (чотири тисячі чотириста дев'ять) грн. 60 коп. відмовити.

4. Стягнути на користь ОСОБА_1 (реєстрація місця проживання: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) судовий збір у розмірі 551 (п'ятсот п'ятдесят одна) грн. 21 коп. за рахунок асигнувань місцевого бюджету Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01601, м. Київ, вул. Хрещатик, б. 32, ).

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя М.А. Бояринцева