Справа № П/811/2231/17
Суддя: Олефіренко Н.А.
Дата ухвалення: 2018-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

18 липня 2018 рокусправа № П/811/2231/17
Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

суддя - доповідач: Олефіренко Н.А.

судді: Чумак С.Ю., Юрко І.В.,

за участю секретаря судового засідання:Лащенко Р.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу 2 Державного пожежно - рятувального загону Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12 березня 2018 р. (суддя Р.І. Брегей) в адміністративній справі № П/811/2231/17 за позовом ОСОБА_2 до 2 Державного пожежно - рятувального загону Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до 2 державного пожежно-рятувального загону Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області з позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ №164 від 28 листопада 2017 року в частині накладення дисциплінарного стягнення начальнику караулу 10 державної пожежно-рятувальної частини м.Олександрія 2 державного пожежно-рятувального загону Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області старшому лейтенанту служби цивільного захисту ОСОБА_2 у вигляді оголошення суворої догани.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відбулося з порушенням порядку застосування дисциплінарних стягнень. Зазначив, що покарання є надмірно суворим.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12.03.2018 року позов задоволено: визнано протиправним та скасувано наказ 2-го державного пожежно-рятувального загону Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області від 28 листопада 2017 року №164 в частині накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_2 у виді оголошення суворої догани.

Рішення в апеляційному порядку оскаржив відповідач, вважає, що суд неповно з'ясував обставини, що мають значення для справи, порушив норми матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а висновки суду не відповідають обставинам справи. Просить рішення скасувати та прийняти нове, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Сторони по справі до судового засідання не з'явилися, про час і місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення, відповідно до ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється, що не перешкоджає розгляду справи по суті.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, між державною службою надзвичайних ситуацій (ДСНС) та позивачем ОСОБА_2 укладено контракт про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту на 10 років.

Наказом Управління ДСНС України в Кіровоградській області позивача, старшого лейтенанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 призначили на посаду начальника караулу 10 державної пожежно-рятувальної частини м. Олександрія 2 державного пожежно-рятувального загону Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області.

26 листопада 2017 року в 10 державній пожежно-рятувальній частині м.Олександрія 2 державного пожежно-рятувального загону Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області проведено перевірку, якою були встановлені наступні недоліки: особовий склад відпочивав, постовий біля фасаду перебував у наряді не згідно графіка внутрішнього наряду книги служби, наглядова справа з ППВ не укомплектована документами осінньої перевірки, планшети водо джерел не коригувалися з квітня 2017 року, в журналі обліку перевірки джерел ППВ відсутні відмітки про осінню перевірку, план роботи на чергову добу затверджений 29.10.2017 року, начальником караулу не проводились заняття з СФП та ЗФП згідно з розкладом зі службовою підготовки за 25.11.2017 року, відсутні записи в журналі про проведення занять зі службової підготовки за 17.11.2017 року, не проведено додаткових занять, не проводився парко-господарський день.

Відповідно до наказу №163 від 27.11.2017 року «Про проведення службового розслідування» який виданий начальником загону, полковником служби цивільного захисту ОСОБА_3 підставою проведення службового розслідування було встановлення факту порушення розпорядку дня посадовими особами чергового караулу та порушенням службової дисципліни.

За наслідками проведеного службового розслідування, розгляду відібраних пояснень позивача, комісія дійшла висновку, що факти порушення з боку ОСОБА_2 службової дисципліни, знайшли своє підтвердження в матеріалах службового розслідування, наказом начальника загону полковника служби цивільного захисту від 28.11.2017 року №164 «Про результати службового розслідування за неякісне виконання своїх посадових обов'язків, порушення розпорядку дня та вимог порядку організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб в органах управління і підрозділах оперативно-рятувальної служби цивільного захисту ДСНС України ОСОБА_2 оголошено сувору догану.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що наказ відповідача про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності виданий на підставі припущень і не містить достатніх підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. У спірному наказі відсутні посилання на норми, за порушення яких позивача було притягнуто до дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.

Такі висновки суду першої інстанції, на думку апеляційного суду, відповідають фактичним обставинам справи, нормам матеріального права та є вірними.

Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу і регулювання питань, пов'язаних з перебуванням громадян України у добровільному порядку в резерві служби цивільного захисту, врегульовано Положенням, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593 (далі по тексту - Положення).

Відповідно до п. 3 Положення особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які добровільно прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно Положення спеціальні звання.

Особи рядового і начальницького складу користуються правами і виконують службові обов'язки відповідно до законодавства та цього Положення (п. 28 Положення).

Згідно із п. 31 Положення особи рядового і начальницького складу зобов'язані чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов'язки; чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, сприяти підтриманню порядку і дисципліни тощо.

Відповідно до п. 29 Положення особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

Дисциплінарний статут служби цивільного захисту (далі - Статут), затверджений Законом України від 05.03.2009 року №1068-УІ, визначає сутність службової дисципліни, права та обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування.

Дія цього Статуту поширюється на всіх осіб рядового і начальницького складу, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно до п.1 Статуту службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов'язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту.

Положеннями п.3 Статуту визначено, що службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби: виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; захищати життя, здоров'я, права та власність громадян, територію, інтереси суспільства і держави у разі виникнення надзвичайних ситуацій; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; постійно вдосконалювати професійну майстерність, підвищувати свій професійний рівень тощо.

Порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов'язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту (п. 8 Дисциплінарний статуту).

Згідно із п. 58 Дисциплінарного статуту грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, в тому числі, порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня.

Згідно п. 2 Розділу VIII Інструкції, якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення.

Відповідно до п. 28 Дисциплінарного статуту, прямий начальник зобов'язаний не рідше ніж один раз на півроку контролювати стан службової дисципліни серед підлеглих та вживати заходів із запобігання вчиненню дисциплінарних правопорушень. Начальник, який не забезпечив додержання підлеглими належного рівня службової дисципліни та не вжив для цього відповідних заходів, несе встановлену цим Статутом відповідальність.

Відповідно до п.57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке зазначається виданим наказом начальника з метою з'ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди (п. 83 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до п. 68 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв'язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

На осіб рядового і начальницького складу, які порушили службову дисципліну, можуть бути накладені лише визначені цим Статутом дисциплінарні стягнення, що відповідають ступеню вини (п. 75 Дисциплінарного статуту).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.05.2015 № 515 затверджено Інструкцію проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - Інструкція). Вказана Інструкція визначає порядок проведення службових розслідувань щодо порушення дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами), начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсанти закладів сфери управління ДСНС України (далі - особи рядового і начальницького складу) обов'язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його висновків, прийняття за ним рішення.

Пунктом 1 Розділу II Інструкції передбачено, що службові розслідування призначаються в разі невиходу на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; уживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп'яніння; порушення статутних правил несення служби; втрати службового посвідчення, службових документів; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; невиконання або неналежного виконання своїх службових обов'язків, порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров'ю особового складу органу чи підрозділу цивільного захисту або інших осіб; самовільного відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу; невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад'юнктами, докторантами; скоєння особою (особами) рядового і начальницького складу корупційного правопорушення, надходження припису Національного агентства з питань запобігання корупції або подання спеціально уповноваженого суб'єкта у сфері протидії корупції; унесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення особою (особами) рядового і начальницького складу кримінального правопорушення; повідомлення особі рядового і начальницького складу про підозру в учиненні нею кримінального правопорушення; розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації з обмеженим доступом, що охороняється законом, порушення режиму секретності, утрати (викрадення), пошкодження печаток, штампів і бланків; скоєння особою рядового і начальницького складу дорожньо-транспортної пригоди, унаслідок якої загинула(и) чи отримала(и) тілесні ушкодження особа (особи) рядового і начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту чи інші особи; загибелі або травмування особи (осіб) рядового і начальницького складу; самогубства або спроби самогубства особи (осіб) рядового і начальницького складу.

Відповідно до п. 2 Розділу І Інструкції, метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв'язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.

Підставами для призначення службового розслідування є інформація, викладена в рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників ДСНС України, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об'єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з'ясування обставин, за яких вони сталися. (п. 2 Розділу II Інструкції).

Підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника (п. 5 Розділу II Інструкції).

Згідно із Розділом III Інструкції рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення. У наказі про призначення службового розслідування зазначаються підстави для призначення службового розслідування, особа (якщо вона встановлена), стосовно якої воно має бути проведено, та особа (особи), якій(им) доручено його проведення. Проведення службового розслідування доручається посадовій особі, яка має рівне або вище спеціальне звання або займає вищу посаду, ніж особа, щодо якої призначається службове розслідування.

У разі необхідності залучення фахівців органів і підрозділів цивільного захисту для проведення службового розслідування начальником може призначатися комісія на чолі з головою. Головою комісії призначається особа, яка має рівне або вище спеціальне звання або займає вищу посаду порівняно з її членами та особою, щодо якої призначається службове розслідування. Склад комісії оголошується в наказі про призначення службового розслідування.

Відповідно до п. 1 Розділу VII Інструкції підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Відповідно до п. 4 Розділу VII Інструкції, У резолютивній частині висновку службового розслідування особою (членами комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, зазначаються:

- підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення;

- пропозиції щодо закінчення службового розслідування, застосування до осіб рядового або начальницького складу заохочень або дисциплінарних стягнень, обставини загибелі (смерті) осіб рядового або начальницького складу, списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, службових документів, а також дані про направлення матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;

- запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Згідно до Розділу VІІІ Інструкції начальник, який призначив службове розслідування, у строк, що залишився до закінчення розслідування, розглядає висновок про результати службового розслідування, матеріали службового розслідування та затверджує висновок про результати службового розслідування. Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення. Накладення та оскарження дисциплінарного стягнення на особу рядового або начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, здійснюються в порядку та у строки, що визначені чинним законодавством України.

Оцінюючи юридичну правильність оформлення спірного наказу, який має відповідати вимогам чинного законодавства як по суті, так і за формою, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції стосовно того, що оскаржуваний наказ підлягає скасуванню з огляду на наступне.

У наказі про накладення дисциплінарного стягнення (чи це наказ про звільнення, чи про оголошення працівникові догани) обов'язково має бути зазначено, в чому проявилося порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які стали причиною для застосування заходу дисциплінарного стягнення.

Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов'язково містити і нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно-правового акту локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності.

Стягнення оголошується у наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку, тому не доведення наказу до відома працівника під розписку є істотним порушенням порядку притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, що тягне за собою визнання дисциплінарного стягнення незаконним та скасування наказу.

Крім того, зазначені в ході проведеного службового розслідування факти порушення позивачем службової дисципліни у вигляді невиконання своїх посадових обов'язків не знайшли свого підтвердження будь-якими доказами.

В сукупності зазначені обставини не дають суду можливості здійснити правову оцінку дій і бездіяльності позивача.

За таких обставин, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани не є співмірним із виявленими порушеннями.

Колегія суддів апеляційної інстанції приходить висновку, що доводи апелянта не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, а тому судом до уваги не приймаються.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції об'єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, та ухвалив судове рішення без порушення норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому постанову слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Керуючись статтями 34, 243,310, 316, 321, 325, 328, КАС, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державного пожежно - рятувального загону Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12 березня 2018 р. в адміністративній справі № П/811/2231/17- залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, але касаційному оскарженню не підлягає відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Повний текст судового рішення складено 20.07.2018 року.

Суддя - доповідач: Н.А. Олефіренко

Суддя: С.Ю. Чумак

Суддя: І.В. Юрко