Справа № 817/1343/17
Суддя: Борискін С.А.
Дата ухвалення: 2018-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
з питань залишення позовної заяви без розгляду
23 липня 2018 року м. Рівне №817/1343/17
Рівненський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Борискіна С.А., суддів Зозулі Д.П. Недашківської К.М. , за участю секретаря судового засідання Ковальчук Г.М та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:
позивача: представник ОСОБА_1,
відповідача: представник ОСОБА_2 та ОСОБА_3,
третьої особи відповідача: представник не прибув,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом
доРівненської обласної державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_5 агентство водних ресурсів України
про визнання протиправним та скасування розпоряджень, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
В провадженні Рівненського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_4 до Рівненської обласної державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_5 агентство водних ресурсів України про визнання протиправними та скасування: розпорядження голови Рівненської обласної державної адміністрації "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_4Ю." №233-к від 23.08.2017, розпорядження голови Рівненської обласної державної адміністрації "Про внесення змін до розпорядження голови облдержадміністрації від 23 серпня 2017 233-к" № 285-к від 23.10.2017, п.1 розпорядження голови Рівненської обласної державної адміністрації "Про звільнення ОСОБА_4Ю." № 312-к від 10.11.2017, поновлення ОСОБА_4 на посаді першого заступника голови Рівненської обласної державної адміністрації з 11.11.2017, стягнення з Рівненської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_4 заробітної плати за час вимушеного прогулу з 11.11.2017 по дату винесення судового рішення по справі.
Ухвалою колегії суддів: головуючий суддя Борискін С.А., судді Зозуля Д.П. та Недашківська К.М. від 05.06.2018 вирішено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 25.06.2018 о 16:00 год. в залі судових засідань Рівненського окружного адміністративного суду (м. Рівне, вул. 16 Липня 87).
25.06.2018 підготовче судове засідання відкладено до 23.07.2018 на 16:00 з метою повідомлення 3-ї особи про час, дату та місце розгляду підготовчого засідання належним чином.
В підготовче засідання 23.07.2018 прибув представник позивача та представники відповідача.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача у підготовче засідання не прибув. Про дату, місце і час судового засідання повідомлявся належним чином.
Ухвалою суду від 23.07.2018, постановленою в судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати, вирішено продовжити підготовче засідання за відсутності третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.
У судовому засіданні 23.07.2018 представником відповідача заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України. На обґрунтування вказаного клопотання зазначено, що всупереч приписам ч.2 ст.44, п.2 ч.5 ст.44 КАС України, позивач двічі підряд (25.06.2018 та 23.07.2018), без поважних причин не зявився у підготовче судове засідання, хоча був належним чином повідомлений про день, час і місце судового розгляду. Вказано на те, що від позивача не надходило заяв про поважність причин не прибуття на судові засідання чи про розгляд справи за його відсутності, а також заяв про розгляд справи лише за участі його представника. Зазначено, що Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду під час розгляду справи №810/739/15 від 16.05.2018 дійшов до висновку, що з аналізу ч.ч 1,2 ст.59 КАС України вбачається, що представник, через якого у відповідності до ч.1 ст.56 КАС України має право здійснювати свою участь сторона є самостійним учасником процесу. Частиною 2 ст.55 КАС України передбачено, що особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Тому, на думку представника відповідача, позиція Верховного Суду, а також норми КАС України дають можливість вважати, що позивач та представник позивача являються окремими учасниками судового процесу. Враховуючи склад осіб, які беруть участь у справі, предмет та підстави позову, наявність значного обсягу обставин, які підлягають встановленню, стосуються конкретно позивача, представник відповідача вважає, що систематична та повторна неявка саме позивача перешкоджає розгляду даної справи. Крім того зазначає, що неявка позивача в судові засідання може свідчити про втрату ним інтересу до вирішення справи, а вирішення спору судом, у такому випадку буде свідчити про порушення принципу диспозитивності, передбаченого ст.9 КАС України. За таких обставин, просить суд задовольнити клопотання і залишити позовну заяву від 11.09.2017 ОСОБА_4 до Рівненської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування розпорядження, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, - без розгляду.
Представник позивача у судовому засіданні 23.07.2018 проти залишення позовної заяви без розгляду заперечив. Вказав, що статтею 55 КАС України чітко передбачено право сторони брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Тому просив суд відмовити у задоволенні вищевказаного клопотання представника відповідача.
Заслухавши думку учасників справи та дослідивши матеріали адміністративного позову, суд дійшов до наступних висновків.
Вказаний адміністративний позов був поданий до суду 11.09.2017.
Відповідно до Закону України від 03.10.2017 №2147-VIII Кодекс адміністративного судочинства України (далі КАС України) викладено у новій редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017.
У відповідності до положень п.10 ч.1 розділу VII Перехідних положень КАС України від 03.10.2017 справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Отже, розгляд даної справи, в тому числі даної заяви про залишення позову без розгляду, здійснюється за положеннями КАС України у редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є субєктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
На переконання суду, дане положення підлягає застосуванню в сукупності з іншими нормами чинного КАС України, що регламентують питання прав та обовязків учасників судового процесу, зокрема щодо явки в судове засідання.
Частиною 1 ст. 42 КАС України передбачено, що учасниками справи є сторони та треті особи.
Згідно з ч.1 ст.46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.
Статтею 205 КАС України визначені наслідки неявки в судове засідання учасника справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Частиною 2 ст.205 КАС України визначені підстави для відкладення розгляду справи.
При цьому ч. 3 ст. 205 КАС України передбачає, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання зявилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо зявився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обовязковою.
Частиною 5 ст.205 КАС України встановлено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є субєктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Тобто чинним КАС України передбачена можливість розгляду справи за відсутності учасника справи, якщо його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання.
Залишення позовної заяви без розгляду у разі повторної неявки позивача, який не є субєктом владних повноважень, без поважних причин та без повідомлення причин неявки, і який не подав заяву про розгляд справи за його відсутності, можливе за умови, якщо така неявка перешкоджає розгляду справи.
Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України учасники справи зобовязані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обовязки.
Пунктом 3 ч.5 ст.44 КАС України передбачено обовязок учасника справи зявлятися в судове засідання за викликом суду, якщо його явка визнана судом обовязковою.
Водночас ч.1, 2 ст.55 КАС України передбачає, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.
Посилання представника відповідача на постанову Верховного Суду від 16.05.2018 у справі №810/739/15, судом не приймаються, оскільки вказане судове рішення стосується питання належного підтвердження обсягу повноважень представника, наданих йому довірителем.
У даному судовому рішенні Верховним Судом зазначено, що представник, через якого у відповідності до частини 1 статті 56 Кодексу адміністративного судочинства України має право здійснювати свою участь сторона - є самостійним учасником процесу, який по суті наділений такими ж повноваженнями, як і особа, яку він представляє, саме тому довіритель у спеціально виданій йому довіреності визначає для представника обсяг повноважень, які останній має право здійснювати для представництва у будь-якому органі від імені довірителя. До того ж довіритель має право обмежити чи розширити коло повноважень представника та надати йому право на вчинення окремих процесуальних дій, які належать до спеціальних прав сторони. Суд зазначає, що єдиною підставою для підтвердження у представника обсягу повноважень, наданих йому довірителем є належним чином оформлена від імені довірителя довіреність із спеціальним визначенням кола повноважень, які має здійснювати представник від імені довірителя.
Тобто представник є самостійним учасником процесу в межах наданих йому довірителем повноважень та діє від імені та в інтересах довірителя.
Згідно довіреності від 14.09.2017 №557 ОСОБА_1 уповноважений ОСОБА_4 бути представником з питань, що стосуються захисту та представництва його законних прав та інтересів, збору та отримання належних документів, інформації, зокрема, в судах усіх інстанцій з усіма правами, наданими законом позивачу, відповідачу, третій особі, в тому числі з правом повної або часткової відмови від позовних вимог, визнання позову повністю або частково, зміни предмету та/або підстав позову, обсягу позовних вимог, укладення мирової угоди, підписання від його імені та подання заяв, в тому числі позовних заяв, заяв про перегляд рішення, ухвали суду за нововиявленими та винятковими обставинами, клопотань, в тому числі клопотань про відводи, касаційних скарг, апеляційних скарг, оскарження ухвал суду (судді), брати участь у засіданнях суду будь-яких інстанцій, звертатися з вимогами про накладення арешту та заборони відчуження майна, збирати факти, відомості, документи, які можуть бути використані як докази, подавати докази, брати участь у дослідженні доказів, подавати усні та письмові пояснення, в тому числі судовим органам першої, апеляційної, касаційної інстанції, наводити свої доводи та міркування з усіх питань, що виникають в ході судового процесу, заперечувати проти клопотань і доводів інших учасників судового процесу, отримувати та подавати виконавчі документи до стягнення, брати участь у виконавчому провадженні, оскаржувати дії, рішення, постанови органів державної виконавчої служби. Строк дії довіреності складає три роки - до 14.09.2019 (т.1, а.с.39).
Отже, матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_4, як особа, якій законом надано право звернутися до суду, скористався своїм правом на участь в судовому процесі через представника.
Враховуючи, що явка позивача в судове засідання обовязковою не визнавалася, а позивач забезпечив явку свого представника в підготовчі судові засідання 25.06.2018 та 23.07.2018, то підстав вважати, що позивач зловживає наданими йому процесуальними правами, а також підстав для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до п.4 ч.1 ст.240 КАС України, у суду немає.
За таких обставин, відповідно до зазначених норм процесуального права, а також з метою забезпечення виконання завдань та принципів адміністративного судочинства, суд дійшов висновку, що в задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду слід відмовити у повному обсязі.
Керуючись статтями 240, 241, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
В задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повну ухвалу суду складено 27.07.2018

Головуючий cуддя Борискін С.А.

Судді Зозуля Д.П.

ОСОБА_6