Справа № 522/21118/17
Суддя: Чернявська Л. М.
Дата ухвалення: 2018-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/522/49/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 липня 2018 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого - судді Чернявської Л.М.

при секретарі судового засідання Ткаченко О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в м. Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 як головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправними та скасування припису та постанови про накладення штрафу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду 09 листопада 2017 року з позовом до ОСОБА_2 як головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області та просить скасувати припис від 11.10.2017 року б/н про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та постанову по справі про адміністративне правопорушення № 477 від 26.10.2017 року, винесену ОСОБА_2 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про притягнення ОСОБА_1 Георгієвнидо адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 5 ст. 96 КупАП з накладенням штрафу в розмірі 10200 грн.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначила, що 26.10.2017 року відповідачем на підставі акту перевірки від 11.10.2017 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 11.10.2017 року, припису про усунення порушень від 11.10.2017 року було складено постанову, про притягнення її до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 5 ст. 96 КупАП з накладенням штрафу в розмірі 10200 грн. З даними приписом та постановою позивач не згоден, вважає їх такими, що винесені з порушенням процедури проведення відповідної перевірки та прийнятими з порушенням чинного законодавства, а саме: п.7.13 «Порядку здійснення Державного архітектурно будівельного контролю», затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року так як під час проведення позапланової перевірки посадо особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов?язана пред?явити службове посвідчення та направлення на проведення позапланової перевірки, що в даному випадку не мало місця. Крім того, про розгляд 26.10.2017 року справи у відношенні себе, позивач дізналась лише 24.10.2017 року. При розгляді справи присутньою не була, а у винесеній постанові не враховано всіх обставин справи, так як інспектору з боку позивача були надані правовстановлюючі документи на домоволодіння та пояснено, що ніякого будівництва не ведеться з 2014 року, тобто строк накладення адміністративного стягнення вже сплив.

На підставі протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 07.02.2018 року, справа надійшла в провадження судді Чернявської Л.М.

Відповідно до Закону України від 03 жовтня 2017 року N 2147-VIII Кодекс адміністративного судочинства України викладено у новій редакції, який набрав чинності з 15.12.2017 року.

Згідно п. 12 ч.1 Перехідних Положень (розділ VІІ) справи, провадження яких не відкрито на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу адміністративного судочинства України (Закон України від 3 жовтня 2017 року N 2147-VIII), розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвалою суду від 12 лютого 2018 року позов залишено без руху, а позивачеві надано строк на усунення недоліків в позові.

06 квітня 2018 року провадження по справі відкрито у зв?язку з усуненням позивачем вказаних недоліків.

11 червня 2018 року до суду надійшов відзив на позов від Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, відповідно до якого відповідач не погоджується з позовом. При цьому відповідач пояснив, що позаплановою перевіркою, призначеною наказом ДАБІ України від 08.09.2015 року №976 на підставі колективного звернення ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 встановлено, що на присадибній земельній ділянці сумісного користування ОСОБА_1 здійснена реконструкція частки (4/25) житлового будинку літ «А» (кВ.2) шляхом будівництва прибудови в плані фундаменту 2.8Х3.0 м.п., а саме: улаштований монолітний бетонний фундамент, стіни з каменю чарепашнику з монтажем дверного та віконного блоків, об лаштована односкатна покрівля з азбестоцементного хвилястого шиферу. На час перевірки забудовник будь-якої проектно-кошторисної документації або дозвільних документів на будівництво не надав. Правопорушення виявлено 11.10.2017 року а тому строк накладення адміністративного стягнення не пропущено. Позивач, не зважаючи на те, що вона фактично 24.10.2017 року вже знала про слухання 26.10.2017 року її справи, однак на засідання не з?явилась та не просила його перенести.

26 червня 2018 року позивачем подана відповідь на відзив, якою позивач фактично підтвердила обставини, які виклала в своєму позові.

У судовому засідання позивач не з?явилась, в своєму позові просила провести розгляд справи за її відсутності.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був сповіщений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України суд вважає за можливе розглянути дану адміністративну справу у відсутності представника відповідача, сповіщеного належним чином, на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши всі наявні докази у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції (ДАБІ) в Одеській області ОСОБА_2 у період з 11.10.2017 року по 13.10.2017 року на підставі наказу (розпорядження ДАБІ України № 976 від 08.09.2017 р., направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 11.10.2017 р. № 1413 та колективного звернення ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 (вх. № кол-1112 ід11.09.2017 року), проведений позаплановий захід державного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт по будівництву прибудови до житлового будинку за адресою: Одеська область, Кілійський район, м. Кілія, вул. Суворова, 59, за результатами якого складено ОСОБА_3 про самовільне виконання ОСОБА_1 будівельно-монтажних робіт з реконструкції частки (4/25) житлового будинку літ. «А» шляхом будівництва прибудови, зі збільшенням загальної площі житлового будинку, чим порушено п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; п.п. 5, 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року.

На підставі виявлених порушень Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області ОСОБА_2 11.10.2017 року складений припис про усунення порушень містобудівного законодавства України у 60 денний термін до 11.12.2017 року, а при не виконанні цього, земельну ділянку привести у початковий вигляд.

11.10.2017 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке, передбачена частиною 5 статті 96 КУпАП, та вказано, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 26.10.2017 року о 11.00 годині у приміщенні Департаменту ДАБІ в Одеській області за адресою: м. Одеса, вул. Канатна, 83 (3-й поверх, каб. 309).

В усіх вказаних документах відсутній підпис ОСОБА_1 та вказано, що вона від підпису та отримання відмовилась.

26.10.2017 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області ОСОБА_2 винесено постанову № 477 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200 грн.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо обєктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), та щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року,будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1) та обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо обєктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Відповідно до п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням обєкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Суд встановив, що в результаті перевірки інспектором було встановлено відсутність у ОСОБА_1 будь-якої проектно-кошторисної документації або дозвільних документів на вказане будівництво. Також ця документація позивачем суду представлена не була, а її відсутність не оспорювалась.

Тобто, наявність встановленого Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області ОСОБА_2 порушення п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п. 5, 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року, знайшло своє підтвердження в судовому засіданні, а тому суд вважає доведеною наявність у діях позивача складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена по ч.5 ст. 96 КУпАП.

При цьому, судом встановлено, що пакет документів, який включає: ОСОБА_3, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб?єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за № 1413 від 11.10.2017 року; протокол про адміністративне правопорушення від 11.10.2017 року, відповідно до ч.5 ст. 96 КУпАП; припис про усунення порушень містобудівного законодавства України у 60 денний термін до 11.12.2017 року, а при не виконанні цього, земельну ділянку привести у початковий вигляд, направлено ОСОБА_1 О.Г.12.10.2017 року та отримано адресатом 24.10.2017 року, що свідчить з підпису на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, тобто за два дні до розгляду 26.10.2017 року справи про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1

На переконання суду, позивачем не доведено порушення процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення відповідачем, так як у ОСОБА_1 було достатньо часу для забезпечення своєї присутності під час розгляду справи чи сповіщення відповідача про неможливість прибути в засідання та заявлення клопотання про перенос розгляду справи.

Оскаржувана постанова, яка винесена 26.10.2017 року без участі позивача, направлена їй 27.10.2017 року, а отримана 31.10.2017 року, що підтверджується матеріалами справи та свідчить про те, що позивач не пропустила строк звернення до суду для оскарження цієї постанови.

Відповідно до ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до вимог ст. 9 Конституції України та Закону України "Про ратифікацію Конвенції" від 17.07.1997 року, Конвенція про захист прав людини та основних свобод та протокол до неї, є частиною національного законодавства України. Вимогами ст. 6 ЄКПЛ та ст. 2- 4 Протоколу № 7 до Конвенції, які застосовуються і при розгляді справ про адміністративне правопорушення, закріплено право особи на справедливий суд, що включає в себе право на доступ до матеріалів справи, право на захист та юридичну допомогу, право на надання доказів, проведення експертизи та залучення свідків, право бути повідомленим про час та місце слухання справи та присутнім при розгляді його справи судом. Та основне те, що особа має право бути негайно і детально проінформована зрозумілою для нього мовою компетентним органом державної влади про характер та причини обвинувачення, мати час і можливість, необхідні для підготовки свого захисту та захищати себе особисто чи використовувати захисника.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, КАС Україні та в контексті Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень.

У Конституції України проголошено демократичною, соціальною, правовою державою ( ст. 1) і визнано, що найвищою соціальною цінністю в Україні є людина , її права і свободи та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, а їх утвердження і забезпечення є головним обов'язком держави (ст. 3), права та свободи людини є невідчужуваними і непорушними ( ст. 21).

Відповідно до ст. 6, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, до яких відносяться виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад, шляхом, в тому числі, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації, тощо.

Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; залучати до проведення перевірок представників експертних організацій, фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; тощо.

Згідно з п. 5, 7 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю та така перевірка може проводитися, зокрема, на підставі звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до п. 16, 17 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до ч. 5 статті 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п'ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У судовому засіданні встановлено, що в діях Позивача є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.96 КУпАП так як у ОСОБА_1 відсутнє повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Суд вважає, що посилання позивача на відсутність у інспектора посвідчення чи його не пред?явлення під час перевірки нічим не підтверджено, а посилання на відсутність у інспектора направлення на перевірку, спростовано, так як його наявність доведена в судовому засідання.

Будь-яких інших обставин, якіб перешкоджали посадовій особі достовірно з?ясувати всі факти, які вимагає ст.. 280 КУпАП, суду не наведені. Також судом встановлено, що порушення з боку ОСОБА_1 виявлено 11.10.2017 року, а тому станом на 26.10.2017 року строк накладення адміністративного стягнення не закінчився.

Частиною 1 ст.77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 зазначеної статті в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд встановив, що відповідачем, як субєктом владних повноважень, на якого згідно приписів ст.77 КАС України покладено обовязок доведення правомірності свого рішення, надано докази, які спростовують доводи позивача та підтверджують законність та обґрунтованість постанови, що оскаржується, а тому підстави для задоволення позову ОСОБА_1 відсутні.

Керуючись ст.ст. 19, 63 Конституції України, ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»,п.п. 5, 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року, Керуючись ст.ст. 9, 247, 280 КУпАП, ст.ст. 242-246 255, 286, 293 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позову до ОСОБА_2 як головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправними та скасування припису та постанови про накладення штрафу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається через Приморський районний суд м. Одеси протягом десяти днів з дня проголошення судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 20 липня 2018 року.

Суддя Чернявська Л.М.

16.07.18