Справа № 1740/1792/18
Суддя: Дорошенко Н.О.
Дата ухвалення: 2018-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
11 липня 2018 року м. Рівне №1740/1792/18
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Дорошенко Н.О., після одержання позовної заяви
до Головного управління Національної поліції у Рівненській області
про визнання бездіяльності протиправною, зобов'язання вчинення певних дій, -
До Рівненського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання перевірки бездіяльністю та зобовязання вчинити певні дії.
Згідно з п.3 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161 цього Кодексу.
Перевіривши відповідність позовної заяви статтям 160,161 КАС України, суддя встановив наступне.
Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі Закон №3674-VI), з подальшими змінами та доповненнями.
Згідно зі статтею 2 Закону №3674-VI платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.
Відповідно до ч.1 ст.4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2018 становить 1762,00 грн.
За змістом позовної заяви ОСОБА_1 просить суд:
визнати перевірку, проведену ГУНП в Рівненській області за скаргою позивача від 15.05.2018, бездіяльністю, порушенням його прав, визначених ст.ст.3,40,21 Конституції України, ст. 19 ч.1 п. 1 Закону України "Про звернення громадян", а також порушенням ст.ст.19 ч.2; 40 Конституції України; ст. 19 ч.1 п.п. 1,4,5,7 Закону України "Про звернення громадян" та ст.ст. 3,6,7 ч. 1;8 ч. 1;18 ч.1 п.п. 1,3 Закону України "Про Національну поліцію";
зобов'язати ГУНП в Рівненській області провести повну, всесторонню та об'єктивну перевірку скарги позивача від 15.05.2018 на виконання вимог ст.ст. 19 ч.2; 40 Конституції України; ст. 19 ч.1 п.п. 1,4,5,7 Закону України "Про звернення громадян" з дотриманням вимог, передбачених ст.ст.3;6;7 ч.1; 8 ч.1; 18 ч.1 п.п. 1,3 Закону України "Про Національну поліцію".
Отже позовна заява містить позовну вимогу немайнового характеру.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином, за подання вказаної позовної заяви позивач повинен був сплатити судовий збір в сумі 704,80 грн., що становить 0,4 прожитковому мінімуму для працездатних осіб.
Всупереч викладеному, позивачем до позовної заяви не додано документа про сплату судового збору.
Разом з тим, в позовній заяві позивач заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтоване низькими доходами ОСОБА_1 Проте, на підтвердження майнового стану позивачем не надано жодних доказів.
Окрім цього ОСОБА_1 просить суд витребувати від Державної установи "Городищенська виправна колонія №96" довідку про його доходи за період з грудня 2017 року по травень 2018 року та долучити її до позовної заяви, оскільки така довідка адміністрацією установи позивачу на його заяву не надана.
Оцінюючи обґрунтованість поданого позивачем клопотання, суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 17 ч.1 ст. 5 Закону №3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються засуджені до покарання у виді довічного позбавлення волі, позбавлення волі на певний строк та до покарань, не повязаних з позбавленням волі, а також особи, взяті під варту, - у справах, повязаних із питаннями, які вирішуються судом під час виконання вироку відповідно до статті 537 Кримінального процесуального кодексу України, у разі відсутності на їхніх особових рахунках коштів, достатніх для сплати судового збору.
Також, відповідно до частин 1, 2 ст.8 Закону №3674-VI, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Частиною 1 статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Відтак, підставою для звільнення від сплати судового збору в суді першої інстанції, зокрема, є майновий стан сторони, визначення якого є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується його рівень.
При цьому, клопотання про звільнення від сплати судового збору може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч.1 ст.77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Позивачем не надано докази неналежного майнового стану, що унеможливлює сплату ним судового збору в сумі 704,80 грн.
Окрім того, оцінюючи обґрунтованість клопотання позивача про витребування судом від Державної установи "Городищенська виправна колонія №96" довідки про доходи ОСОБА_1 суд зазначає, що процесуальний закон покладає обовязок надати докази неналежного майнового стану, що унеможливлює сплату судового збору, саме на позивача.
Таким чином, підстави для витребування від Державної установи "Городищенська виправна колонія №96" довідки про доходи позивача, відсутні.
Статтею 129 Конституції України однією з засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Задоволення заяви позивача про звільнення від сплати судового збору з неналежних підстав або з підстав, що не підтвердженні відповідними доказами, поставить позивача у привілейоване становище перед іншими учасниками судового процесу, що, на переконання суду, з урахуванням приписів статті 129 Конституції України, є неприпустимим.
З огляду на вказане, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.
Таким чином, позовна заява не відповідає вимогам статті 161 КАС України.
Відповідно до ч.1,2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.
Керуючись статтями 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Позовну заяву залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Дорошенко Н.О.