Справа № 826/17066/16
Суддя: Земляна Г.В.
Дата ухвалення: 2018-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Земляна Г.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Земляної Г.В.

суддів Мельничука В.П., Лічевецького І.О.

за участю секретаря Данилюк Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2

на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 березня 2018 року

у справі №826/17066/16 (розглянутої у відкритому судовому засіданні)

за позовом ОСОБА_2

до відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України

третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «Трейдгруп Скорта»

про визнання неправомірною бездіяльності,

В С Т А Н О В И Л А :

У листопаді 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просила визнати неправомірною бездіяльність Державної архітектурно-будівельної інспекції України - нездійснення державного архітектурно-будівельного контролю за будівництвом «реконструкція приміщень нежитлових будівель під квартири за адресою: АДРЕСА_1», що ведеться товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія «Трейдгруп Скорта» на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ 296 від 01.04.2014, що полягає в не вжитті достатніх заходів державного примусу щодо виявлення незаконного будівництва, його припинення, усунення порушень містобудівного законодавства, притягнення посадових осіб суб'єктів містобудування до відповідальності в шляхом скасування реєстрації декларації.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що . ТОВ «Компанія «Трейдгруп Скорта» здійснює самочинне будівництво в кварталі вулиць Олевська, Клавдіївська та Бахмацька в м. Києві. Для будівництва залучені кошти фізичних осіб на підставі цивільних договорів, в тому числі позивача. Здійснення самочинного будівництва стало можливим через протиправну бездіяльність відповідача, що полягає в нездійсненні відповідачем державного архітектурно-будівельного контролю.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 березня 2018 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції позивачем було подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити. В своїй апеляційній скарзі апелянт посилається на незаконність, необґрунтованість та необ'єктивність рішення суду, порушення судом норм матеріального права, що є підставою для скасування судового рішення.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що відповідачем протиправно не вжито достатніх заходів державного примусу щодо виявлення незаконного будівництва, його припинення, усунення порушень містобудівного законодавства, притягнення посадових осіб суб'єктів містобудування до відповідальності в шляхом скасування реєстрації декларації.

Відповідачем було подано відзив (заперечення) на апеляційну скаргу в якому зазначено, що апеляційна скарга є безпідставною та необґрунтованою та просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

В судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги та доводи апеляційної скарги та просив скасувати рішення суду першої інстанції й прийняти нову постанову про задоволення позову у повному обсязі, посилаючись на порушення судом при винесенні рішення норм процесуального та матеріального права.

Представник відповідача в судовому засіданні вимоги та доводи апеляційної скарги заперечував та просив в задоволенні апеляційної скарги відмовити з огляду на її необґрунтованість та безпідставність, а рішення суду першої інстанції залишити в силі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду слід залишити без змін, з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі ст. 315, ст.316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції всебічно, повно та об'єктивно розглянув справу, правильно встановив обставини справи, наданим доказам дав правильну правову оцінку і прийшов до обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позову.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, між ОСОБА_2 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія «Трейдгруп Скорта» 14.04.2015 було укладено попередній договір купівлі-продажу квартири за адресою АДРЕСА_1.

Згідно пункту 1.4 зазначеного договору плановий строк введення в експлуатацію будинку - ІІІ квартал 2015 року.

Тобто позивач є споживачем продукції, результатів будівельної діяльності ТОВ «Компанія «Трейдгруп Скорта» - об'єкта житлового будівництва, одиниці нерухомості, що є предметом договору купівлі-продажу.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «Трейдгруп Скорта» здійснює будівельні роботи на підстави Декларації про початок виконання будівельних робіт №КВ96 від 01.12.2014 «Реконструкція приміщень нежитлових будівель під квартири за адресою: АДРЕСА_1».

Однак вважаючи, що через бездіяльність Державної архітектурно-будівельної інспекції України позивач уклала договір купівлі-продажу квартири з шахраями ТОВ«Компанія «Трейдгруп Скорта», яке ввело позивача в оману щодо наявності у нього цього права, зокрема через відсутність дозвільних документів, що дають право на виконання будівельних робіт та належно затвердженого проекту. Бездіяльність відповідача створила сприятливі умови для обману, до якого вдалося ТОВ «Компанія «Трейдгруп Скорта», щоб схилити позивача до укладання договору купівлі-продажу, повідомивши йому про наявність у продавця права на будівництво і створення одиниці нерухомості, що є предметом укладеного договору, за відсутності такого права насправді. Вважаючи свої права порушеними ОСОБА_2 звернулась до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції приймаючи рішення дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, оскільки вони знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи виходячи з наступного.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів регулюються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», у відповідності до статті 6 якого, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, крім інших, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

У відповідності до пункту 6 частини 1 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція), згідно із пунктами 1, 2 Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцією України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294, є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Держархбудінспекція у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

До основних завдань Держархбудінспекції пунктом 3 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцією України №294 віднесено реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме:

- внесення на розгляд Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства пропозицій щодо забезпечення формування державної політики з питань, що належать до сфери діяльності Держархбудінспекції;

- здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування у визначених законодавством випадках.

Згідно пункту 4 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцією України №294 Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема:

- приймає в установленому порядку в експлуатацію закінчені будівництвом об'єкти (видає відповідні сертифікати, реєструє декларації про готовність об'єкта до експлуатації та повертає такі декларації) (п.п.2);

- реєструє повідомлення та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення та декларації про початок виконання будівельних робіт та у визначених законодавством випадках повертає такі декларації (п.п.3);

- у визначених законодавством випадках видає дозволи на виконання будівельних робіт, відмовляє у видачі таких дозволів, анулює дозволи на виконання будівельних робіт (п.п.4);

- веде єдиний реєстр отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих та будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, повернених декларацій та відмов у видачі таких дозволів і сертифікатів, а також реєстр виданих ліцензій провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів архітектури (п.п.6);

- здійснює державний контроль за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності; ліцензійних умов на провадження господарської діяльності (п.п.7);

- у визначених законодавством випадках проводить перевірки: відповідності підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються під час будівництва об'єктів, вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням; своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів (у тому числі наявності у виконавця будівельних робіт сертифікатів на будівельні матеріали, вироби і конструкції) та іншої документації; дотримання порядків прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, проведення обстеження об'єктів та реалізації заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації (п.п.9);

- у визначених законодавством випадках зупиняє підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.п.11);

- здійснює контроль за виконанням виданих приписів у визначених законодавством випадках (п.п.12);

- відповідно до закону складає протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, накладає штрафи (п.п.13);

- у визначених законодавством випадках розглядає справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та справи про адміністративні правопорушення із прийняттям відповідних рішень (п.п.14);

- здійснює інші повноваження, визначені законом (п.п.18).

За приписами пункту 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцією України №294 Держархбудінспекція Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 10.10.2014 №272 «Щодо діяльності деяких підрозділів Державної архітектурно-будівельної інспекції», Департамент забезпечує здійснення функцій та повноважень територіального органу, утвореного як структурний підрозділ апарату Держархбудінспекції, покладених на нього Положенням про Департамент архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, затвердженого наказом від 01.10.2014 №225 на території міста Києва з 10.10.2014.

Таким чином, Департамент - територіальний орган утворений як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України та з 10.10.2014 бере участь в реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду на території міста Києва.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначаються Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю №553).

Плановою перевіркою, згідно пункту 6 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю №553, вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Органи державного архітектурно-будівельного контролю проводять планові перевірки об'єктів містобудування не частіше ніж один раз на півроку.

У відповідності до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції позивач оскаржив бездіяльність центрального органу архітектурно-будівельної контролю з підстав не проведення відповідачем контролю під час реєстрації декларації про початок будівельних робіт ТОВ «Компанія «Трейдгруп Скорта».

Разом з цим судом встановлено, що Департамент Держархбудінспекції керуючись Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 ( в редакції чинній на момент реєстрації декларації) зареєструвало подану замовником будівництва - ТОВ «Компанія «Трейдгруп Скорта» декларацію про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція нежитлових будівель під квартири на АДРЕСА_1 у Святошинському районі м. Києва» від 01.12.2014 №КВ 96.

Доводи апелянта, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України протягом трьох місяців була зобов'язана провести перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час реєстрації поданої замовником будівництва ТОВ «Компанія «Трейдгруп Скорта» декларації про початок будівельних робіт колегія суддів не приймає до уваги з огляду на наступне.

Відповідно до Порядку №466 реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт здійснюється за декларативним принципом, а саме замовник заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю 2 примірники декларації за формою, наведеною у додатках 4,5,6 зазначеного Порядку. Подання інших документів законодавством не передбачено.

Так, станом на час реєстрації декларації Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві перевіряв повноту даних, зазначених у декларації та вніс їх до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих дій та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмови у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник будівництва несе відповідальність за повноту та достовірність даних у поданій ним декларації.

З огляду на зазначене, перевірка достовірності даних, наведених у повідомлені та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомлені та декларації про початок будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів є не обов'язком, а правом органів державного архітектурно-будівельного контролю і лише у випадках передбачених законодавством.

На час здійснення реєстрації декларації у органу державного архітектурно-будівельного контролю не було прямої вимоги та підстави для проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Колегія суддів звертає увагу, що відповідно до Порядку №553 встановлені підстави для проведення планових та позапланових перевірок.

Водночас з моменту реєстрації декларації з 01.12.2014 по 01.03.2015 до Департаменту не надходили звернення фізичних чи юридичних осіб щодо перевірки достовірності даних зазначених у декларації про початок виконання будівельних робіт від 01.12.2014 №KB96.

Звертаючись до суду із даним позовом ОСОБА_2 стверджує, що допущення відповідачем бездіяльності спричинило порушення її прав, свобод та інтересів. Водночас, жодних доказів на підтвердження звернення до Департаменту ДАБІ України із відповідним зверненням, яке б могло слугувати підставою для проведення останнім позапланової перевірки об'єкта будівництва, суду не надала. Натомість, у своїх поясненнях, наданих під час розгляду справи, позивач повідомила суду про те, що із будь-якими заявами до відповідача вона не зверталась.

Таким чином була відсутня необхідність проведення позапланової перевірки, оскільки не існувало жодної підстави та умови для її здійснення передбаченої Порядком №553.

З огляду на викладені обставини та норми законодавства колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що права ОСОБА_2 в даному випадку порушені не були, оскільки відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством та відповідно відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Посилання апелянта на ту обставину, що порушення її прав були викликані бездіяльністю відповідача та не здійсненням на думку позивача достатніх заходів державного примусу відповідачем щодо виявлення незаконного будівництва, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки ОСОБА_2 з жодною заявою до відповідача про вчинення дій скерованих на усунення порушення її прав та проведення відповідно перевірки відповідачем достовірності даних зазначених у декларації про початок виконання будівельних робіт від 01.12.2014 № KB 96 чи вчинення ним заходів примусу не зверталась.

Крім того колегія суддів звертає увагу, що відповідно до норм ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є:

- подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов'язкової звітності, поданих суб'єктом господарювання;

- перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю);

- обґрунтоване звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення;

- неподання у встановлений термін суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів;

- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.

В свою чергу проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, якщо інше не передбачається законом або міжнародним договором України, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України.

З огляду на викладене у відповідача були відсутні підстави для здійснення заходів державного нагляду (контролю) та скасування реєстрації декларації.

Крім того колегія суддів не приймає до уваги твердження позивача про відсутність належних дій контролю та нагляду з боку відповідача.

Так за результатами дослідження наявних у справі доказів було встановлено, що на підставі постанови слідчого в ОВС ГСУ МВС України про призначення позапланової перевірки від 13.05.2015 та наказів Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 15.05.2015 №№405-408 проводилась перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт на об'єктах будівництва по АДРЕСА_1. 19.05.2015 провести перевірку виявилось за неможливе у зв'язку з обмеженим доступом посадової особи Департаменту до об'єктів будівництва та відсутністю уповноважених осіб забудовника.

Пунктом 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю №553, передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У зв'язку з зазначеним, Департамент листом від 19.05.2015 №10/26-2/1905/02/6-Св запросив уповноважених осіб TOB «Компанія «Трейдгруп Скорта» до Департаменту із необхідними документами. На вказаний лист Департаменту TOB «Компанія «Трейдгруп Скорта» надано відповідь щодо відсутності порушень дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з боку замовника будівництва та відсутності підстав для проведення позапланової перевірки об'єктів будівництва по АДРЕСА_1. На запрошення до Департаменту уповноважені особи не прибули, документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, не надали.

Згідно пункту 10 Порядку №553 Інспекції у своїй діяльності взаємодіють з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, державної статистики, а також з органами внутрішніх справ, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

На підставі наведеного вище положення Департамент звернувся листом до Головного управління МВС України від 03.06.2015 №10/26-31/0306/09 щодо сприяння у проведенні перевірки, однак заходів реагування від правоохоронних органів до Департаменту не надійшло. Повторно, листом від 08.06.2015 №10/26-47/0806/05 Департамент запросив уповноважених осіб TOB «Компанія «Трейдгруп Скорта» із необхідними документами. Однак, у зазначений час уповноважені особи до Департаменту не з'явились, від перевірки ухиляються.

02 листопада 2015 року Департамент звернувся до Київської міської державної адміністрації, Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), Святошинської районної у місті Києві державної адміністрації, Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації), Святошинського РУ ГУМВС України у місті Києві листом від 02.11.2015 №10/26-1/0211/02/6-Св щодо надання інформації та матеріалів перевірки та участі у комісійному обстеженні зазначеного об'єкту будівництва.

Листом від 19.11.2015 №16181/0/12-3/27-1 Департамент містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) надав відповідь, що відсутня інформація щодо реєстрації TOB «Компанія «Трейдгруп Скорта» містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на АДРЕСА_1. У подальшому Департамент листом від 17.08.2016 №10/26-67/1708/02/6/Св запросив уповноважених осіб TOB «Компанія «Трейдгруп Скорта» та TOB «Агант» до Департаменту із необхідними документами. У зазначений час уповноважені особи до Департаменту не з'явились, необхідних для проведення перевірки документів не надали.

У зв'язку з відсутністю реагування правоохоронних органів Департамент звернувся листом від 26.08.2016 №10/26-62/2608/09 до Святошинського управління поліції ГУ національної поліції України у місті Києві щодо сприяння у проведенні перевірки.

Таким чином, неможливість проведення позапланової перевірки об'єктів будівництва по АДРЕСА_1, зважаючи на положення пункту 9 Порядку №553, обумовлена об'єктивними, незалежними від волі відповідача, обставинами.

Крім того необхідно зауважити, що зазначені дії здійснював Департамент ДАБІ у Київській області, як структурний підрозділ до повноважень якого належить зазначені дії.

За правилами частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову, який відповідачем в даному випадку було виконано.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про правомірність та обґрунтованість відмови в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв'язку з чим апеляційна скарга залишається без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

На підставі викладеного, керуючись 34, 242, 243, 246, 308, 310, 316, 321,322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 березня 2018 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів із дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду у порядку ст.329-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя: Г.В. Земляна

Судді: В.П. Мельничук

І.О. Лічевецький

Повний текст постанови виготовлено 20 липня 2018 року.