Справа № 813/2472/18
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2018-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №813/2472/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2018 року

зал судових засідань № 6

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Гулика А.Г.,

секретар судового засідання Жовковська Ю.В.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Асоціація виробників Шкіргалантерейної Продукції до Головного управління ДФС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

в с т а н о в и в :

12.06.2018 до Львівського окружного адміністративного суду надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю Асоціація виробників Шкіргалантерейної Продукції , місцезнаходження: 79005, м. Львів, вул. Дудаєва, 19/1 до Головного управління ДФС у Львівській області , місцезнаходження: 79003, м.Львів, вул. Стрийська, 35, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2018.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за результатами проведеної перевірки відповідач безпідставно прийняв оскаржене податкове повідомлення-рішення, яким застосував та нарахував пеню в розмірі 143101,00 грн. за порушення ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», яке полягало в порушенні термінів розрахунків у сфері ЗЕД. Позивач вважає, що вказана пеня не є штрафною санкцією і тому ч.2 ст. 250 Господарського кодексу України до неї не застосовується

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити в задоволенні позову повністю. Відзив обґрунтований тим, що за результатами проведення перевірки відповідач дійшов до висновку про порушення позивачем вимог ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», яке полягало в несвоєчасному отриманні товару за імпортними контрактами. Також посилається на те, що доводи позивача про необхідність застосування ст.250 Господарського кодексу України та п.102.1 ст.102 Податкового кодексу України при застосуванні штрафних санкцій за порушення вимог валютного законодавства є помилковим.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, наведених у позовній заяві. Просив суд позов задовольнити повністю.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні проти задоволення позову заперечив з підстав, наведених у відзиві. Просив суд в задоволенні позову відмовити повністю.

Заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову необхідно відмовити повністю, виходячи з наступних підстав.

Позивач ТзОВ Асоціація виробників Шкіргалантерейної Продукції зареєстроване як юридична особа, , місцезнаходження 79005, м. Львів, вул. Дудаєва, 19/1.

На підставі направлення на перевірку від 17.01.2018 №258, виданого Головним управлінням ДФС у Львівській області, головним державним ревізором-інспектором відділу перевірок фінансових операцій управління аудиту ГУ ДФС у Львівській області ОСОБА_3, на підставі п.п.20.1.4 п.20, п.п.75.1.2 п.75.1 ст.75, п.п.78.1. п.78.1 ст.78, п.82 ст.82 Податкового кодексу України та наказу ГУ ДФС у Львівській області від 17.01.2018 №244 проведено позапланову виїзну документальну перевірку позивача з питань дотримання вимог Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» за контрактами від 14.03.2016 №3-1403, від 24.12.2015 №1-1215, від 15.01.2016 №2-1501.

За результатами перевірки складено акт від 30.01.2018 №171/13-01-14-03/37693987 (далі Акт перевірки).

Перевіркою встановлено порушення позивачем ст. 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» за імпортними контрактами від 14.03.2016 №3-1403, укладеному з Guangdong Yatin Industrian Co., Ltd (Китай), від 24.12.2015 №1-1215, укладеному з Guangdong Yatin Industrian Co., Ltd (Китай), від 15.01.2016 №2-1501, укладеному з Perfect International Group (China) Limited (Китай).

На підставі Акта перевірки відповідач прийняв податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2018.

Не погоджуючись з вказаним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

При вирішенні спору по суті суд виходив з такого.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.

Національний банк України має право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені частиною першою вказаної статті.

Згідно з положеннями пункту 1 постанов Правління Національного банку України «Про врегулювання ситуації на грошово-кредитному та валютному ринках України» від 01.12.2014 № 758, від 03.03.2015 № 160, від 03.06.2015 № 354, від 03.09.2015 №581, від 04.12.2015 № 863, від 03.03.2016 № 140, від 07.06.2016 № 342 (у редакції, що діяла до внесення змін постановою Національного банку від 28.07.2016 № 361) розрахунки за операціями з експорту та імпорту товарів, передбачені в статтях 1 та 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» здійснюються у строк, що не перевищує 90 календарних днів.

Відповідно до положень статті 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» порушення резидентами, крім субєктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, строків, передбачених статтями 1 і 2 вказаного Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 вказаного Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

Органи доходів і зборів вправі за наслідками документальних перевірок безпосередньо стягувати з резидентів пеню, передбачену вказаною статтею.

Згідно з підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України контролюючі органи здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб'єктами господарювання установлених законодавством обов'язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів.

Відповідно до підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених вказаним Кодексом або іншим законодавством, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов'язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

З урахуванням викладеного, спірні правовідносини регулюються нормами валютного і податкового законодавства, а порушення строків зарахування виручки в іноземній валюті згідно з Законом України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» є валютним порушенням, яке підпадає під регулювання в частині контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті податковим органом відповідно до пп. 19-1.1.4 п.19.1 ст. 19 Податкового кодексу України. Застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності здійснює податковий орган відповідно до пп. 54.3.3. п.54.3 ст. 54 Податкового кодексу України.

Суд встановив, що ТзОВ Асоціація виробників Шкіргалантерейної Продукції укладено імпортні контракти з:

- нерезидентом Guangdong Yatin Industrian Co., Ltd від 24.12.2015 №1-1215 на поставку електромобілів 3-рядних легкових пасажирських, нових, марки RAPIRO у кількості 2 шт. на виконання умов якого позивачем здійснено передоплату на загальну суму 19800,00 дол.США, що підтверджується платіжним дорученням від 21.01.2016 на суму 5940,00 дол.США та від 31.03.2016 на суму 13860,00 дол.США.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» з урахуванням п.1 постанови Правління Національного банку України від 04.12.2015 №863, 03.03.2016 №140, граничний термін надходження товару становив 20.04.2016 та 29.06.2016.

В акті перевірки зазначено, що товар від нерезидента надійшов на загальну суму 19800,00 дол.США, що підтверджується митними деклараціями від 19.08.2016 №209000020/2016/003090 на суму 9800,00 дол.США та №209000020/2016/003092 на суму 10000,00 дол.США. Проте, з порушенням законодавчо встановленого строку по сумі 5940,00 дол.США, кількість прострочення 121 день, по сумі 3860,00 дол.США, кількість днів прострочення 51 день та по сумі 10000,00 дол.США, кількість днів прострочення 51 день.

- нерезидентом компанією Dongguan Reteek Coating Tecgnology Co., Ltd від 14.03.2016 №3-1403 на поставку захисної полімерної плівки (ПЕТ) для захисту екрана, на виконання умов якого позивачем здійснено передоплату на суму 8622,00 дол.США, що підтверджується платіжним дорученням від 25.03.2016.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» з урахуванням п.1 постанови Правління Національного банку України №140, граничний термін надходження товару становив 23.06.2016.

В акті перевірки зазначено, що товар від нерезидента надійшов, що підтверджується митною декларацією від 29.07.2016 №209140000/2016/030795. Проте, з порушенням законодавчо встановленого строку, кількість днів прострочення 36 днів:

- нерезидентом компанією Perfect International Group (China) Limited від 15.01.2016 №2-1501 на поставку верстатів для обробки різних матеріалів, на виконання умов якого позивачем здійснено передоплату на суму 4250,00 дол.США, що підтверджується платіжними дорученнями від 12.03.2016.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» з урахуванням п.1 постанови Правління Національного банку України №140, граничний термін надходження товару становив 10.06.2016.

В акті перевірки зазначено, що товар від нерезидента надійшов на суму 4250,00 дол. США, що підтверджується митною декларацією від 19.07.2016 №209140000/2016/029095. Проте, з порушенням законодавчо встановленого строку, кількість днів прострочення 39 днів.

Суд встановив, що ТзОВ Асоціація виробників Шкіргалантерейної Продукції до перевірки висновку Міністерства економічного розвитку і торгівлі України на продовження термінів розрахунків за вказаними контрактами не надавало.

Щодо посилання позивача на сплив строків застосування нарахованої відповідачем пені за порушення строків зарахування виручки в іноземній валюті відповідно до ст.250 Господарського кодексу України та п.102.1 ст.102 Податкового кодексу України, суд зазначає таке.

Згідно з частиною 1 статті 4 Господарського кодексу України не є предметом регулювання вказаного Кодексу адміністративні та інші відносини управління за участі суб'єктів господарювання, в яких орган державної влади або місцевого самоврядування не є суб'єктом, наділеним господарською компетенцією, і безпосередньо не здійснює організаційно-господарських повноважень щодо суб'єкта господарювання.

Отже пеня, нарахована податковим органом за порушення розрахунків в іноземній валюті, не є адміністративно-господарською санкцією в розумінні статті 238 Господарського кодексу України, і до спірних правовідносин не можуть застосовуватися строки застосування таких санкцій, встановлені статтею 250 вказаного Кодексу.

Правова позиція суду у справі відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеною у постанові від 20.02.2018 №808/2535/17, в якій зазначено про неприйнятність раніше існуючої практики Верховного Суду України щодо строків застосування адміністративно-господарських санкцій до правовідносин щодо розрахунків в іноземній валюті.

З огляду на викладене, суд відхиляє доводи позивача щодо спливу строків застосування нарахованої відповідачем пені за порушення строків зарахування виручки в іноземній валюті відповідно до статті 250 Господарського кодексу України.

Відповідно до п.102.1 ст.102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 вказаної статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених вказаним Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 вказаного Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 вказаного Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов'язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов'язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов'язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Враховуючи те, що при самостійному визначенні податковим органом суми податкових зобовязань при застосуванні штрафних санкцій до платників податків за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності не передбачено подання податкових декларацій, то норми передбачені п.102.2 ст. 102 Податкового кодексу України не поширюються на нарахування пені за порушення у сфері ЗЕД.

З огляду на встановлені обставини, суд вважає, що висновки відповідача про порушення позивачем вимог ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» є підставними та обґрунтованими.

Таким чином, суд вважає, що податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Львівській області № від 12.02.2018 є правомірним, а тому скасуванню не підлягає.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України та ч.3 ст.2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами ст.78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову необхідно відмовити повністю.

Відповідно до ст.139 КАС України на судові витрати стягненню зі сторін не підлягають.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 73-76, 242, 244, 245 КАС України, суд, -

в и р і ш и в:

у задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю Асоціація виробників Шкіргалантерейної Продукції , місцезнаходження: 79005, м. Львів, вул. Дудаєва, 19/1 до Головного управління ДФС у Львівській області , місцезнаходження: 79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35 про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення відмовити повністю.

Судові витрати стягненню зі сторін не підлягають.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КАС України, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга подається до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складене і підписане 23.07.2018.

Суддя А.Г. Гулик