Справа № 826/26984/15
Суддя: Сорочко Є.О.
Дата ухвалення: 2018-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 липня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Сорочка Є.О., суддів Літвіної Н.М., Федотова І.В., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 травня 2016 року у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний банк» до Відділу державної виконавчої служби Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві, треті особи ОСОБА_2, Служба у справах дітей Солом'янської районної державної адміністрації в місті Києві про зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 травня 2016 року позов задоволено. Не погодившись з таким рішенням, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 заявлено клопотанням про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, яке мотивоване тим, що оскаржувану постанову ухвалено судом в письмовому провадженні та отримано представником позивача у суді першої інстанції лише 18 січня 2017 року. Вказані обставини позивач вважав обґрунтованими та вказував, що строк звернення до суду апеляційної інстанції зі скаргою був пропущений ним з поважних причин, а тому просив його поновити.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 8 лютого 2017 року підстави, на які посилався скаржник у клопотанні, обґрунтовуючи пропуск строку апеляційного оскарження, визнано неповажними. Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без руху та надано тридцятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, запропоновано надати до суду клопотання про поновлення строку, в якому вказати інші поважні підстави для його поновлення.

Зазначену ухвалу отримано представником позивача 13.02.2017, а 17.02.2017 подано заяву про поновлення строку апеляційного оскарження, яка була обґрунтована необізнаністю позивача у сфері права.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 21 лютого 2017 року, на підставі абзацу другого частини четвертої статті 189 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), ОСОБА_2 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за його апеляційною скаргою на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 травня 2016 року.

Не погодившись з такою ухвалою, скаржником було подано касаційну скаргу, яку ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20 червня 2018 року задоволено частково: ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 21 лютого 2017 року скасувати, а справу направлено для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Приймаючи таке рішення, Верховний Суд наголосив на тому, що суд апеляційної інстанції не надав оцінки обставинам, зазначеним у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, поданій скаржником на виконання ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 8 лютого 2017 року про залишення апеляційної скарги без руху, що перешкоджали здійсненню процесуального права на апеляційне оскарження, в строки передбачені статтею 186 КАС, на які посилався ОСОБА_2, як на поважні та не зазначено доводів щодо безпідставності вказаних скаржником причин пропуску строку апеляційного оскарження.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.07.2018 для розгляду справи визначено склад колегії суддів: Сорочко Є.О. - головуючий суддя, судді Федотов І.В., Літвіна Н.М.

Враховуючи мотиви Верховного Суду, викладені в ухвалі від 20 червня 2018 року, надаючи оцінку обставинам, зазначеним скаржником у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів суду апеляційної інстанції зазначає таке.

Відповідно до частин першої-другої статті 186 КАС (у редакції, чинній на час прийняття оскаржуваної постанови та подання апеляційної скарги) апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Отже, оскільки оскаржувану постанову прийнято в порядку письмового провадження, апеляційну скаргу могло бути подано протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Згідно частини третьої статті 167 КАС (у редакції, чинній на час прийняття оскаржуваної постанови та подання апеляційної скарги) особам, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні, копія судового рішення надсилається рекомендованим листом з повідомленням про вручення протягом трьох днів з дня його ухвалення чи складення у повному обсязі або у разі їх звернення вручаються під розписку безпосередньо в суді. Якщо копія рішення надіслана представникові, то вважається, що вона надіслана й особі, яку він представляє.

Судове рішення вважається врученим, у тому числі у разі повернення поштового відправлення, яке не вручено адресату з незалежних від суду причин, та у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за адресою, повідомленою цими особами суду, або за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, чи для фізичних осіб, які не мають статусу підприємців, за адресою їх місця проживання чи місця перебування, яка зареєстрована у встановленому законом порядку.

Як вбачається з матеріалів справи, поштове відправлення з копією постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 травня 2016 року повернулося 27.07.2016 з відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання», тобто з незалежних від суду причин, а отже оскаржувана постанова вважається врученою ОСОБА_2 27.07.2016.

Не зважаючи на викладене, апеляційну скаргу було подано 19.01.2017, тобто з пропуском встановленого КАС десятиденного строку, про що і було наголошено в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 08.02.2017.

Відповідно до частини четвертої статті 189 КАС (у редакції, чинній на час залишення апеляційної скарги без руху) апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 186 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

У межах встановленого законом тридцятиденного строку скаржник подав до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку апеляційного оскарження, яка, як і апеляційна скарга, обґрунтована виключно тим, що ОСОБА_2 є необізнаним у сфері права, а тому про суть справи та зміст оскаржуваного рішення дізнався представник лише 19.01.2018, ознайомившись з матеріалами справи.

Проте, колегія суддів наголошує, що необізнаність у сфері права, незнання законів та своїх процесуальних прав, не дає особі права порушувати встановлені законом строки та не може бути підставою для поновлення таких строків. Зазначені доводи не свідчать про об'єктивну неможливість оскаржити рішення суду у встановлений законом строк. Непоінформованість особи про порушення своїх прав через байдуже ставлення до них або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску процесуального строку.

Схожу позицію було висловлено Верховним Судом у постановах від 07 березня 2018 року по справі №664/51/17, від 27 червня 2018 року по справі №825/605/17

Таким чином, вказані позивачем обставини необізнаності у сфері права не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження.

Будь-яких інших причин пропуску строку апеляційного оскарження скаржником ні в апеляційній скарзі, ні у поданій заяві про поновлення строку зазначено не було. Тому, суд апеляційної інстанції не має підстав перевіряти наявність інших обставин для поновлення строку.

Отже, на виконання вимог КАС щодо обґрунтованості судового рішення та ухвали Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20 червня 2018 року, судом апеляційної інстанції перевірено доводи заяви скаржника про поновлення строку апеляційного оскарження та визнано їх такими, що не є поважними для цілей поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги.

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов'язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 та пункті 54 рішення "Круз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Строки мають суттєве значення в правовому регулюванні суспільних відносин. З ними пов'язані початок і закінчення дії правової норми матеріального права, вони вказують на своєчасне здійснення прав і обов'язків, визначають момент настання чи припинення виконання будь-якої процесуальної дії. Можливість захисту прав та інтересів у багатьох випадках залежить від дотримання строків, встановлених законом для звернення за захистом прав та інтересів, розглядом і вирішенням адміністративних справ, оскарженням і переглядом постанов, інших актів у адміністративних справах. Зазначені строки дисциплінують суб'єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків тягне чітко визначені юридичні наслідки.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, у відкритті апеляційного провадження у даній справі слід відмовити, оскільки причини пропуску строку апеляційного оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись статтями 34, 248, 256, 298, 299 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_2 про поновлення строку апеляційного оскарження.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 травня 2016 року у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний банк» до Відділу державної виконавчої служби Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві, треті особи ОСОБА_2, Служба у справах дітей Солом'янської районної державної адміністрації в місті Києві про зобов'язання вчинити дії.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя Н.М. Літвіна

Суддя І.В. Федотов