Справа № 826/3947/18
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2018-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

27 червня 2018 року 10:40 № 826/3947/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Вєкуа Н.Г. при секретарі судового засідання Багрій М.В., за участі: позивача - ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовомОСОБА_3
доКваліфіційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області
про визнання протиправними дій, скасування рішення від 25.01.2018 року,-
На підставі ч. 1 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 27 червня 2018 року проголошено скорочене (вступна та резолютивна частини) судове рішення. Виготовлення рішення у повному обсязі відкладено, про що повідомлено осіб, які брали участь у розгляді справи, з урахуванням вимог ч. 3 ст. 243 названого Кодексу. Під час проголошення скороченого (вступної та резолютивної частин) судового рішення сторонам роз'яснено зміст судового рішення, порядок і строк його оскарження, а також порядок отримання повного тексту рішення.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 (далі - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (далі - відповідач, КДКА Київської області) про:

- визнання протиправними дій членів кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області та Голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області Поліщука Володимира Анатолійовича про відмову в допуску до складання усного іспиту та про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_3 оформлене рішенням від 25 січня 2018 року, а Рішення кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 25 січня 2018 року про відмову в допуску до складання усного іспиту та про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_3 - скасувати;

- зобов'язати кваліфікаційну палату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області провести повторний кваліфікаційний іспит у ОСОБА_3 у найближчий час проведення таких іспитів.

В обґрунтування позову позивач посилається на те, що дії членів кваліфікаційної палати КДКА Київської області є незаконними, необґрунтованими та упередженими, а Рішення кваліфікаційної палати КДКА Київської області від 25.01.2018 таким, що прийнято з порушенням норм Порядку допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядку складення кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, який було розроблено і затверджено рішенням Ради адвокатів України № 270 від 17 грудня 2013 року (далі - Порядок № 270), закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики затверджені звітно-виборним з'їздом адвокатів України 2017 року від 09 червня 2017 року.

Представник відповідача у наданому до суду відзиві на позовну заяву проти позову заперечував. Вказавши на те, що позивач не склав письмовий іспит, оскільки не набрав відповідну кількість балів і не був допущений до складення усного іспиту, крім того жоден з членів кваліфікаційної палати КДКА Київської області або Голова КДКА не були зацікавленими в результаті іспиту, а перевірка письмової частини іспиту проводилась з додержанням Порядку № 270.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 березня 2018 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду в підготовчому провадженні.

В судовому засіданні 27 червня 2018 року позивач позовні вимоги підтримав повністю.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Заслухавши пояснення, доводи та заперечення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про необхідність відмовити у задоволенні позову з таких підстав.

Судом встановлено, що 15 липня 2016 року позивач звернувся до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області із заявою про допуск до складання кваліфікаційних іспитів з метою отримання свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту та свідоцтва на право зайняття адвокатською діяльністю.

Склавши письмову частину кваліфікаційного іспиту 16.05.2017 позивача було допущено до складання усної частини кваліфікаційного іспиту 18.05.2017, за результатами якого, кваліфікаційною палатою КДКА Київської області прийнято рішення від 18 травня 2017 року про затвердження результатів іспиту та про відмову у видачі ОСОБА_3 свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту

Не погоджуючись з діями членів кваліфікаційної палати КДКА Київської області під час складання позивачем усного іспиту, останній звернувся із відповідною скаргою до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Рішенням № ХІ-002/2017 від 30 листопада 2017 року Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, скаргу позивача на рішення кваліфікаційної палати КДКА Київської області від 18 травня 2017 року про відмову у видачі ОСОБА_3 свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту задоволено.

08 грудня 2017 року за вх. № 1174 до КДКА Київської області, позивачем була подана заява про призначення повторного кваліфікаційного іспиту у найближчий час проведення таких іспитів.

25 січня 2018 року за результатами перевірки письмової частини кваліфікаційного іспиту позивача, кваліфікаційна палата КДКА Київської області прийняла рішення про відмову в допуску до складання усного іспиту ОСОБА_3 та про відмову у видачі йому свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту

Як зазначає позивач, 25.01.2018 він звернувся з письмовою заявою за вх. № 129 до голови КДКА Київської області з метою ознайомлення з результатами письмового іспиту та відомістю з оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту, його письмової роботи, а також особовою справою, однак у ознайомленні з результатами письмового іспиту та відомістю з оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту позивачу було відмовлено.

Рішення про відмову в допуску про складання усного іспиту та про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту від 25 січня 2018 року надіслано позивачу з супровідним листом від 26.01.2018 за вих. № 70, а позивач його отримав 07.02.2018.

Не погоджуючись із діями відповідача та прийнятим ним Рішенням позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні розроблено та затверджено рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 за № 270 (далі - Порядок № 270) на виконання положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Даний Порядок визначає перелік документів, що подаються особами, які виявили бажання складати кваліфікаційний іспит для набуття права на заняття адвокатською діяльністю, правила допуску до складення кваліфікаційного іспиту, складення кваліфікаційного іспиту, оцінювання результатів кваліфікаційного іспиту та прийняття рішення за результатами складення кваліфікаційного іспиту регіональними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури.

Відповідно до п. 13.5 Порядку № 270 для виконання трьох завдань із різних галузей права особі, яка складає письмовий іспит, надаються підготовлені кваліфікаційною палатою КДКА фабули справ з зазначенням видів процесуальних документів, які мають бути складені цією особою, або матеріали (судові рішення, інші документи), необхідні для виконання завдань. Фабули і комплекти матеріалів затверджуються рішенням КДКА. Процесуальні документи, складені особою, мають відповідати вимогам процесуального права та містити правове обґрунтування.

Згідно з п. 13.3 Порядку № 270, особа, яка складає кваліфікаційний іспит, має підготувати вказані в обраному нею екзаменаційному білеті три завдання із різних галузей права та письмовий висновок щодо правової позиції та тактики захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі справи. Завдання з галузей права мають бути виконані в формі процесуальних документів.

Відповідно до п. 13.9 Порядку № 270, оцінка кожного із чотирьох письмових завдань здійснюється двома членами кваліфікаційної палати, і головою КДКА, якщо останній бере участь у її засіданні, за шкалою від 0 до 30 балів. Середній бал за результатами складення письмового іспиту, вирахуваний як середньоарифметичне число від сумарної кількості виставлених балів, та не може перевищувати 120 і бути меншим за 80 балів.

Відповідно до пп. 13.12 п. 13 розділу 4 Порядку допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядку складення кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 за № 270, особа, яка за результатами складення кваліфікаційного іспиту отримала 80 балів і більше, вважається такою, що успішно склала письмовий іспит.

Відповідно до пп. 13.7 п. 13 розділу 4 Порядку № 270, при складенні письмового іспиту особа, яка складає іспит, має право користуватися офіційними текстами нормативно-правових актів на друкованих носіях. Використання інших джерел інформації не дозволяється.

Програмою складання кваліфікаційного іспиту, затвердженою рішенням Ради адвокатів України від 26 лютого 2016 року за № 68 передбачено, що письмовий іспит складається з: 1) складання цивільних процесуальних документів: 2) складання господарських процесуальних та адміністративних процесуальних документів; 3) складання кримінальних процесуальних документів та процесуальних документів адміністративних правопорушень; 4) складання висновку щодо правової позиції та тактик захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі наданої справи.

Судом встановлено, що перевіривши роботу позивача, кваліфікаційною палатою було встановлено, що Позивач не надав самостійно підготовленої відповіді на два питання екзаменаційного білету; надавши проекти позовних заяв, підготовлених іншими особами, та використовував матеріали і технічні засоби, використання яких абсолютно не допускається під час складання письмового іспиту відповідно до пп. 13.7 п. 13 розділу 4 Порядку № 270, отже за результатами письмового іспиту позивач отримав 40 балів.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, підготовлені позивачем проекти позовних заяв майже повністю повторювали текст зразку позовних заяв викладених в Інтернет-ресурсах, а саме «Газета онлайн «Адвокат консалтинг» та «Адвокат онлайн» юридична консультація».

Перелік процесуальних документів, який передбачено Програмою, складається з 66 завдань. Навіть якщо припустити, що позивач готувався до кваліфікаційного іспиту використовуючи вищезазначені джерела інформації при опрацюванні 66 завдань, майже повністю повторити текст двох зразків позовних заяв, викладених у загальнодоступних Інтернет-ресурсах та у посібнику «Складання адвокатських іспитів» не можливо.

Також, позивач в судовому засіданні вказав, що має унікальну пам'ять і може повністю відтворити тексти, які вивчив для підготовки до іспиту.

Проте, коли позивачу в судовому засідання було запропоновано відтворити хоча б одне із виконаних завдань на іспиті, позивачем було зазначено, що йому необхідно надати час для підготовки до наступного судового засідання.

Отже, суд приходить до висновку про правомірність прийнятого кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 25 січня 2018 року про відмову в допуску до складання усного іспиту та про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_3, оскільки при складанні письмової частини іспиту позивачем порушено пп. 13.7 п. 13 розділу 4 Порядку та не набрано необхідної кількості балів, для допуску до складання усної частини іспиту. Позивачем не було належним чином спростовано висновки відповідача.

Що стосується посилання позивача на те, що члени кваліфікаційної палати зобов'язані були заявити собі самовідвід при прийнятті письмової частини кваліфікаційного іспиту 23.01.2018, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 4 розділу 4 вищезазначеного Порядку № 270, член кваліфікаційної палати або голова КДКА, якщо він приймає участь у засіданні палати, зобов'язаний заявити самовідвід з підстав, зазначених в абзаці 1 пункту 3 цього розділу, а також у випадку складення іспиту його близьким родичем або членом сім'ї.

Згідно абзацу 1 пункту 3 розділу 4 Порядку № 270, зазначено, що особа, яка допущена до складення кваліфікаційного іспиту, до початку проведення кваліфікаційного іспиту має право заявити відвід члену палати або голові КДКА, у випадку якщо останній приймає участь у засіданні палати, , якщо вважає, що член палати або голова КДКА зацікавлений в результатах іспиту, чи має сумнів у його об'єктивності з інших причин.

Отже, вищезазначені норми Положення свідчать про те, що член кваліфікаційної палати або голова КДКА, зобов'язаний заявити самовідвід у випадку, якщо дані особи вважають, що вони зацікавлені в результатах іспиту, або мають сумніви у його об'єктивності з інших причин. Отже, свою зацікавленість в результатах іспиту член комісії оцінює самостійно та приймає рішення щодо самовідводу.

Крім того, позивачу надавалося право заявити відвід голові КДКА Київської області членам кваліфікаційної палати, які, на його думку, були зацікавлені в результатах іспиту однак, позивач не скористався наданим правом.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, суд дійшов до висновку, що відповідачем прийнято правомірне та обґрунтоване рішення про відмову в допуску до складання усного іспиту та про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_3 від 25.01.2018, та дії членів кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області та Голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області Поліщука Володимира Анатолійовича про відмову в допуску до складання усного іспиту та про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_3 - є також правомірними.

Оцінивши докази, наявні в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про відсутність законних підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Керуючись статтями 77-78, 143, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_3 (02099, АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги).

Повний текст рішення виготовлено та підписано 17 липня 2018 року.

Суддя Н.Г. Вєкуа