Справа № 821/969/18
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2018-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2018 р.м. ХерсонСправа № 821/969/18

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бездрабка О.І.,

при секретарі - Садова О.Р.,

за участю:

представників позивача - ОСОБА_1, ОСОБА_2,

представника відповідача - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Управління Міністерства внутрішніх справ України в Херсонській області до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про визнання дій протиправними та скасування вимоги про сплату боргу (недоїки) від 05.05.2018 р. № Ю-7179-17,

встановив:

Управління Міністерства внутрішніх справ України в Херсонській області (далі позивач, УМВС України в Херсонській області) звернулось з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі (далі - відповідач, ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі), в якому просить визнати протиправними дії відповідача щодо нарахування несплаченої суми єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування та внесення 29.02.2016 р. до інформаційної системи органів доходів і зборів заборгованості позивача в сумі 1733,67 грн. та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 05.05.2018 р. № Ю-7179-17, винесену на підставі цих дій.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що вказану вимогу прийнято відповідачем без достатній на те підстав, оскільки позивачем своєчасно та в повному обсязі обчислено, нараховано та сплачено єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування. 04.12.2015 р. позивач звернувся до ДПІ у м.Херсоні ГУ ДФС у Херсонській області з проханням проведення перевірки у зв'язку з прийняттям рішення щодо припинення діяльності УМВС України в Херсонській області. Згідно висновків, викладених у довідці від 22.02.2016 р. № 1/21-03-22-02/08592322, проведеною перевіркою порушень не встановлено. 28.03.2018 р. ліквідаційна комісія позивача отримала вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 14.03.2018 р., не погодившись з якою скористалась правом на оскарження в адміністративному порядку. Рішенням Державної фіскальної служби України від 03.05.2018 р. № 7509/5/99-99-11-02-02-25 вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 14.03.2018 р. № Ю-7179-17 ГУ ДФС у Херсонській області, АРК та м.Севастополі скасовано, скаргу задоволено частково. Зобов'язано відповідача сформувати та направити нову вимогу. Так, 11.05.2018 р. позивачем отримано оскаржувану вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 05.05.2018 р. № Ю-7179-17 на суму 1733,67 грн., яку, вважає, винесено з порушенням вимог чинного законодавства.

Ухвалою від 23.05.2018 р. позовну заяву залишено без руху у зв'язку з недоліками позовної заяви та надано позивачу строк для їх усунення.

Позивач усунув недоліки позовної заяви і ухвалою від 05.06.2018 р. у справі відкрито спрощене провадження та призначено судове засідання на 25.06.2018 р. о 10:00 год.

21.06.2018 р. до суду надійшов відзив відповідача на адміністративний позов, відповідно до якого просить відмовити в задоволенні позову. Вказує на те, що відсутність порушень не позбавляє позивача обов'язку сплачувати самостійно визначені зобов'язання згідно поданих звітів з єдиного соціального внеску. Згідно поданої позивачем звітності "Звіт про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів" від 13.01.2016 р. № НОМЕР_1 за грудень 2015 року самостійно визначено єдиний соціальний внесок у розмірі 5064,83 грн. Відповідно до облікової картки з єдиного соціального внеску станом на 01.01.2016 р. за позивачем рахувалась переплата в сумі 3331,16 грн., за рахунок якої станом на 20.01.2016 р. значиться борг зі сплати єдиного соціального внеску в сумі 1733,67 грн.

В судовому засіданні 25.06.2018 р. протокольною ухвалою задоволено клопотання представника позивача та відкладено розгляд справи до 27.06.2018 р. до 09:00 год.

26.06.2018 р. до суду надійшла відповідь на відзив відповідача від 25.06.2018 р., в якій представник позивача зазначає, що відповідач жодними належними та допустимими доказами не доводить, що позивачем не в повному обсязі нараховано та сплачено єдиний соціальний внесок за грудень 2015 року. З доказів, які надані відповідачем вбачається, що станом на 27.11.2015 р. рахувалась недоїмка в сумі 879,08 грн., яка була погашена платіжним дорученням від 27.11.2015 р. № 3258. Наступна графа картки містить інформацію про переплату в розмірі 59459,54 грн., при цьому в графі "Недоїмка" та "Заборгованість" інформація відсутня. Таким чином, за листопад 2015 року заборгованість позивача відсутня. Згідно "Звіту про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів" від 13.01.2016 р. № НОМЕР_1 за грудень 2015 року єдиний соціальний внесок нараховано та сплачено у розмірі 5064,83 грн. (копії платіжних доручень №3400 на суму 4365,72 грн. та №3403 на суму 699,09 грн. додаються). Будь-яких доказів щодо неправильності чи заниження суми нарахування єдиного внеску позивачем за грудень 2015 року відповідачем не надано. З матеріалів, долучених до відзиву вбачається, що станом на 20.01.2016 р. збільшилась недоїмка на суму 1733,67 грн. (при цьому зазначено невизначений документ). Не погоджується з зазначеними у відзиві посиланнями на те, що нарахована сума зобовязання в сумі 5064,83 грн. сплачена частково за рахунок переплати, наявної станом на 01.01.2016 р. в розмірі 3331,16 грн., а також з тим, що несплачений залишок склав станом на 20.01.2018 р. недоїмку в сумі 1733,67 грн. Вважає належним доказом відсутності порушень позивача з нарахування та сплати єдиного внеску довідку відповідача від 22.02.2016 р. № 1/21-03-22-02/08592322.

Протокольною ухвалою від 27.06.2018 р. задоволено клопотання представника відповідача та відкладено розгляд справи до 16.07.2018 р. до 09:00 год.

09.07.2018 р. до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив на адміністративний позов, в яких відповідач зазначає, що згідно даних інформаційної системи АІС "Податковий блок", податкової звітності та платіжних доручень станом на 01.12.2015 р. у позивача рахується переплата у розмірі 67438,28 грн. Згідно платіжних доручень від 10.12.2015 р. № 3400 на суму 4365,72 грн. та № 3403 на суму 699,09 грн. позивачем сплачено єдиний соціальний внесок. Загальна сума переплати станом на 11.12.2015 р. становить 72503,09 грн. Згідно поданого звіту про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів за листопад 2015 року від 17.12.2015 р. № НОМЕР_2 позивачем нараховано єдиний соціальний внесок 69171,93 грн. За рахунок переплати, що знаходилась на особовому рахунку позивача в сумі 72503,09 грн. зобов'язання згідно поданого звіту за листопад 2015 року сплачено в повному обсязі (72503,09 грн. - 69171,93 грн.). Так, станом на 21.12.2015 р. у позивача рахується переплата з єдиного соціального внеску в сумі 3331,16 грн. В подальшому позивачем подано звіт про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів за грудень 2015 року від 13.01.2016 р. № НОМЕР_1 згідно якого нараховано внесок в сумі 5064,83 грн. Жодних грошових коштів від позивача на їх сплату не поступало. За рахунок наявної переплати в сумі 3331,16 грн. грошові зобов'язання за грудень 2015 року були погашені частково. Відтак, станом на 20.01.2016 р. за позивачем обліковується борг в сумі 1733,67 грн., у зв'язку з чим законно винесено вимогу про сплату боргу з єдиного соціального внеску від 05.05.2018 р. № Ю-7179-17 на суму 1733,67 грн.

В судовому засіданні 16.07.2018 р. представники позивача підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві та у відповіді на відзив.

Представник відповідача заперечувала проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позов та запереченнях.

Дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, що УМВС України в Херсонській області перебуває на обліку в ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі як платник податків та єдиного соціального внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування.

04.12.2015 р. позивач звернувся до ДПІ у м.Херсоні ГУДФС у Херсонській області з проханням проведення перевірки у зв'язку з прийняттям рішення щодо припинення діяльності УМВС України в Херсонській області.

У період з 17.02.2016 р. по 19.02.2016 р. на підставі направлень від 17.02.2016 р. № 21/21-03-22-02 та № 20/21-03-17-06 проведено позапланову виїзну перевірку позивача з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2013 р. по 19.02.2016 р.

Згідно висновків, викладених у довідці від 22.02.2016 р. № 1/21-03-22-02/08592322, перевіркою пунктів № 1-16 плану перевірки порушень не виявлено.

14.03.2018 р. Головним управлінням ДФС у Херсонській області прийнято вимогу про сплату боргу в сумі 1733,67 грн., яку отримано Ліквідаційною комісією УМВС України в Херсонській області 28.03.2018 р. та оскаржено в адміністративному порядку.

Рішенням Державної фіскальної служби України про результати розгляду скарги від 03.05.2018 р. № 7509/5/99-99-11-02-02-25 вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 14.03.2018 р. № Ю-7179-17 скасовано, скаргу задоволено частково, зобов'язано ГУ ДФС у Херсонській області, АРК та м.Севастополі сформувати та направити нову вимогу.

05.05.2018 р. відповідачем прийнято нову вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ю-7179-17, яку отримано позивачем 11.05.2018 р. та на оскарження якої подано даний адміністративний позов.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку є Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 р. № 2464-VI (далі - Закон № 2464-VI).

Процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування страхувальниками, визначеними Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування", нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів визначає Інструкція про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, затверджена наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 р. № 449 (далі - Інструкція № 449).

Єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов'язкового державного соціального страхування в обов'язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов'язкового державного соціального страхування (п.2 ч.1 ст.1 Закону № 2464-VI).

Відповідно до п.1 ч.1 ст.4 Закону № 2464-VI платниками єдиного внеску є, зокрема, роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.

Пунктом 1 частини 2 статті 6 Закону № 2464-VI визначено, що платник єдиного внеску зобов'язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок

Відповідно до п.2 ч.1 ст.7 Закону № 2464-VI єдиний внесок нараховується для платників, зазначених у пунктах 4 (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування) та 5 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску за місяць, у якому отримано дохід (прибуток).

Згідно ч.ч.2, 5 ст.9 Закону № 2464-VI обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Сплата єдиного внеску здійснюється у національній валюті шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів для його зарахування, крім єдиного внеску, який сплачується в іноземній валюті розташованими за межами України підприємствами, установами, організаціями (у тому числі міжнародними) за працюючих у них громадян України та громадянами України, які працюють або постійно проживають за межами України, відповідно до договорів про добровільну участь у системі загальнообов'язкового державного соціального страхування (далі - договір про добровільну участь).

Частиною 8 статті 9 Закону № 2464-VI встановлено, що платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця.

При цьому платники, зазначені у пункті 1 частини першої статті 4 цього Закону, під час кожної виплати заробітної плати (доходу, грошового забезпечення), на суми якої (якого) нараховується єдиний внесок, одночасно з видачею зазначених сум зобов'язані сплачувати нарахований на ці виплати єдиний внесок у розмірі, встановленому для таких платників (авансові платежі). Періодом, за який платники єдиного внеску подають звітність до органу доходів і зборів (звітним періодом), є календарний місяць.

Відповідно до пп.14.1.153 п.14.1 ст.14 ПК України податкова вимога - це письмова вимога контролюючого органу до платника податків щодо погашення суми податкового боргу.

Недоїмка - це сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом (п.6 ч.1 ст.1 Закону № 2464-VI).

Відповідно до ч.4 ст.25 Закону № 2464-VI орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату. Вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом. Платник єдиного внеску зобов'язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Аналогічні приписи містить розділ VI Інструкції № 449 (в редакції, чинній на момент виникнення у позивача недоїмки по сплаті єдиного внеску) згідно з якими до платників, які не виконали визначені Законом № 2464-VI обов'язки щодо нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, застосовуються заходи впливу та стягнення. Сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені Законом, обчислена фіскальними органами у випадках, передбачених Законом, є недоїмкою. Фіскальні органи надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки) у випадках, якщо платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску. В такому разі, вимога про сплату боргу (недоїмки) надсилається (вручається) протягом п'яти робочих днів, що настають за календарним місяцем, у якому виникла, зросла або частково зменшилась сума недоїмки зі сплати єдиного внеску.

Пунктами 3, 4 розділу VI Інструкції № 449 (в редакції, чинній на момент винесення оскаржуваної вимоги про сплату боргу (недоїмки)) визначено, що органи доходів і зборів надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску. В такому разі, вимога про сплату боргу (недоїмки) надсилається (вручається) протягом 10 робочих днів, що настають за календарним місяцем, у якому виникла, зросла або частково зменшилась сума недоїмки зі сплати єдиного внеску.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) є виконавчим документом, формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів за формою згідно з додатком 7 до цієї Інструкції. Орган доходів і зборів веде реєстр виданих вимог про сплату боргу (недоїмки) за формою згідно з додатком 8 до цієї Інструкції.

З матеріалів справи вбачається, що контролюючим органом винесено вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 14.03.2018 р. № Ю-7179-17 на суму1733,67 грн. на підставі даних звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи відповідача за формою згідно з додатком 6 до цієї Інструкції.

Вказану вимогу було оскаржено в адміністративному порядку, внаслідок чого скасовано, а 05.05.2018 р. винесено нову за № Ю-7179-17 на суму 1733,67 грн., з чим позивач не погоджується та оскаржує її за даним позовом.

Крім того, посилається на довідку від 22.02.2016 р. № 1/21-03-22-02/08592322, складену за результатами позапланової виїзної перевірки з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2013 р. по 19.02.2016 р., згідно з якою жодних зауважень з боку контролюючого органу не зазначено, порушень не встановлено.

У відзиві на адміністративний позов та в запереченнях на відповідь на відзив відповідач стверджує, що станом на 29.01.2016 р. за позивачем рахується заборгованість зі сплати єдиного соціального внеску в сумі 1733,67 грн.

Так, з картки особового рахунку платника податків з єдиного соціального внеску вбачається, що станом на 11.12.2018 р. переплата за даним видом збору становить 72503,09 грн., в тому числі за рахунок зарахувань відповідно до платіжних доручень від 27.11.2015 р. №№ 3247, 3248, 3257, 3258, 3260, 3262, від 10.12.2015 р. №3400, №3403.

17.12.2015 р. позивачем подано звіт про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів за листопад 2015 року № НОМЕР_2, яким нараховано єдиний соціальний внесок в сумі 69171,93 грн.

Так, станом на 21.12.2015 р. залишок переплати склав 3331,16 грн., заборгованість відсутня.

13.01.2016 р. позивачем подано звіт про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів за грудень 2015 року № НОМЕР_1 згідно якого нараховано внесок в сумі 5064,83 грн.

За рахунок наявної переплати в сумі 3331,16 грн. заборгованість позивача за грудень 2015 року склала 1733,67 грн.

При цьому, суд зазначає, що у відповідності до положень ч.8 ст.9 Закону № 2464-VI, а також п.3 розд.VI Інструкції № 449 позивач, як платник єдиного внеску, зобов'язаний був сплатити в повному обсязі єдиний внесок, нарахований за грудень 2015 року, не пізніше 20 січня 2016 року. В разі, якщо позивач не сплатив суми нарахованого єдиного внеску у встановлений строк, внаслідок чого на кінець січня 2016 року утворилась недоїмка, контролюючий орган мав надіслати (вручити) платнику вимогу про сплату боргу (недоїмки) протягом п'яти робочих днів, що настають за календарним місяцем, у якому виникла, зросла або частково зменшилась сума недоїмки зі сплати єдиного внеску.

Натомість, вимогу про сплату боргу (недоїмки) на суму 1733,67 грн. прийнято контролюючим органом лише 14.03.2018 р., тобто більше, ніж через два роки з моменту виникнення недоїмки по сплаті єдиного внеску.

Рішенням Державної фіскальної служби України від 03.05.2018 р. № 7509/5/99-99-11-02-02-25, прийнятим за результатами розгляду скарги щодо скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 14.03.2018 р., встановлено факт її невідповідності п.п.3, 4 розд.6 Інструкції № 449, а саме порушення термінів її формування, у зв'язку з чим вимогу скасовано. Водночас зазначено, що дане порушення не скасовує суми недоїмки по суті та зобов'язано контролюючий орган винести нову вимогу.

Так, 05.05.2018 р. відповідачем винесено оскаржувану вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ю-7179-17 на суму 1733,67 грн.

При цьому, суд зауважує, що вимога від 05.05.2018 р. винесена з тих же підстав, що й вимога від 14.03.2018 р. та з аналогічними порушеннями строків її формування та надіслання позивачу, встановленими п.3 розд.VI Інструкції №449.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що відповідачем порушено строки формування та вручення податкової вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 05.05.2018 р. № Ю-7179-17, а тому вказана вимога підлягає скасуванню як така, що прийнята всупереч приписам законодавства як чинного на час виникнення у позивача недоїмки зі сплати єдиного внеску, так і чинного на час її винесення.

Відносно оскарження позивачем дій відповідача щодо нарахування несплаченої суми єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування та внесення 29.02.2016 р. до інформаційної системи органів доходів і зборів заборгованості позивача в сумі 1733,67 грн., суд зазначає наступне.

Пунктом 3 розділу VI Інструкції № 449 встановлено, що вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів на суму боргу, що перевищує 10 гривень.

Формування та наявність заборгованості в сумі 1733,67 грн. відповідач підтверджує долученою до матеріалів справи інтегрованою карткою позивача за 2015 рік.

Станом на час подачі Звіту про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів за грудень 2015 року від 13.01.2016 р. № НОМЕР_1 та формування недоїмки зі сплати єдиного соціального внеску в сумі 1733,67 грн. чинним нормативно-правовим актом, яким встановлювався механізм ведення територіальними органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, був Порядок ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, затверджений наказом Міністерства доходів і зборів України від 05.12.2013 р. № 765 (далі - Порядок № 765).

Про встановлення єдиного технологічного процесу автоматизованої обробки інформації щодо обліку податків, зборів, митних платежів, передоплати та єдиного внеску свідчить п.8 розд.І Порядку № 765, який передбачає лише його супроводження територіальними органами Міндоходів.

Використання в інформаційній системі спеціального кодування всіх операцій з обліку податків, зборів, митних платежів, передоплати та єдиного внеску забезпечує на робочих місцях посадових осіб територіальних органів Міндоходів автоматизоване ведення інтегрованої картки платника та підтримання в актуальному стані інформаційної системи, яка дає змогу формувати звітність, довідкову інформацію тощо. При введенні первинних документів до інформаційних систем/інтегрованих підсистем за кожною операцією фіксуються особистий номер працівника, дата та час уведення інформації (п.9 розд.І Порядку № 765).

Відповідно до п.11 розд.І Порядку № 765 за даними оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, коштів передоплати та єдиного внеску Міндоходів та його територіальними органами в автоматичному режимі формуються звітність і зведена інформація про нарахування та надходження податків, зборів, митних платежів, коштів передоплати, єдиного внеску, податковий борг, недоїмку із сплати єдиного внеску відшкодування податку на додану вартість, результати перевірочної роботи, розстрочення (відстрочення) грошових зобов'язань (податкового боргу), надміру сплачених сум платежів та єдиного внеску тощо.

Занесення/перенесення, виключення/включення операцій в інформаційній системі проводяться структурними підрозділами територіальних органів Міндоходів, на які покладено функції з введення відповідної інформації (п.13 розд.ІІ Порядку № 765).

У відповідності до приписів п.п.1, 2, 4 розд.ІІІ Порядку № 765 нарахуванню в інтегрованій картці платника, зокрема, підлягають: зобов'язання, штрафні санкції та пеня за податками, зборами, митними платежами, самостійно визначені платником; суми до сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником.

Зобов'язання, штрафні санкції, пеня за податками, зборами, митними платежами, суми до сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником у звітності, відображаються територіальним органом Міндоходів в інтегрованій картці платника.

Нарахування податків, зборів та сум єдиного внеску в інтегрованій картці платника здійснюються відповідно до звітності, що подається платником до територіального органу Міндоходів.

Станом на час звернення позивача до суду з даним позовом організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування визначає Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 р. № 422 (далі - Порядок № 422).

В пункті 2 розділу І Порядку № 422 визначено, що інтегрованою карткою платника (далі - ІКП) є форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами; інформаційна система органів ДФС - інтегрована структура, що складається з одного чи більшої кількості процесів, компонентів апаратного та програмного забезпечення, засобів та персоналу, що забезпечує можливість задоволення встановленої потреби або цільової функції; облікова операція - дія в ІКП, яка призводить до змін облікових показників; облікові показники - показники, що інтегруються в процесі ведення оперативного обліку; оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП; первинні документи - документи, що складені платниками податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску та/або органами ДФС, іншими органами влади згідно з чинним законодавством (податкові декларації, митні декларації, аркуші коригування, уточнюючі розрахунки, податкові повідомлення-рішення, рішення контролюючого органу, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судові рішення, рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов'язань (податкового боргу), інформація органів Державної казначейської служби України про надходження податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску тощо); первинні показники - показники, що містяться у первинних документах та є визначальними для характеристики процесів адміністрування податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску.

Пунктом 3 розділу І Порядку № 422 передбачено, що оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС.

Відповідно до п.1 розд.ІІ Порядку № 422 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються інтегровані картки платника за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу.

Облікові та звітні показники включаються до еталонних довідників з подальшим обов'язковим внесенням відповідних змін до реєстрів операцій та показників, які формуються ДФС за погодженням Міністерства фінансів України.

Спеціальне кодування всіх операцій, що використовуються для відображення в ІКП облікових показників, забезпечує автоматизоване ведення ІКП.

Облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення.

Інформаційна система органів ДФС після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в ІКП розрахункових операцій. В ІКП на дату проведення кожної облікової операції підбиваються підсумки за всіма її графами.

При погашенні суми податкового боргу (його частини) кошти, що сплачує такий платник, у першу чергу зараховуються у рахунок податкового зобов'язання. У разі повного погашення суми податкового боргу кошти, що сплачує такий платник, у наступну чергу зараховуються у рахунок погашення штрафів, в останню чергу у рахунок пені згідно з черговістю їх виникнення. Якщо платник не виконує встановленої цим пунктом черговості платежів або не визначає її у платіжному документі (чи визначає з порушенням зазначеного порядку), орган ДФС самостійно здійснює розподіл такої суми у порядку, визначеному цим пунктом (п.4 підрозд.2 розд.ІІІ Порядку № 422).

Відображення в ІКП показників щодо податкових зобов'язань, визначених самостійно платниками податків та контролюючими органами у випадках, не пов'язаних із порушенням податкового законодавства регулює розділ IV Порядку № 422.

Відповідно до приписів підрозділу 1 розділу IV Порядку № 422 первинні показники, що відображаються в підсистемі, яка забезпечує обробку податкової звітності та платежів, є показниками форм податкової звітності та звітності з єдиного внеску, затверджених у встановленому порядку (далі - ОСОБА_4 документи).

Структурні підрозділи ДФС, які за своїми функціональними обов'язками відповідають за розробку форм ОСОБА_4 документів, визначають первинні показники ОСОБА_4 документів, що мають відображатись в ІКП (показники, що впливають на стан розрахунків платника із бюджетами), та описують алгоритми відображення їх значень в ІКП (зокрема визначають умови, дати граничного терміну сплати та облікові показники (операції) для такого відображення), а також алгоритми арифметичного та логічного контролю ОСОБА_4 документів. У таких алгоритмах описуються, зокрема, додаткові вимоги до автоматизованого приймання та обробки ОСОБА_4 документів з урахуванням потреб адміністрування податків, зборів та єдиного внеску.

На підставі таких алгоритмів, що затверджені окремим організаційно-розпорядчим актом ДФС, в інформаційній системі органів ДФС здійснюються процедури: приймання та реєстрації ОСОБА_4 документів; проведення арифметичного та логічного контролю ОСОБА_4 документів; відображення (рознесення) даних первинних показників ОСОБА_4 документів в ІКП.

Приписами підрозділу 2 розділу IV Порядку № 422 встановлено, що звітні документи подаються за вибором платника, якщо інше не передбачено законодавством, в один із таких способів: засобами електронного зв'язку в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації електронного підпису підзвітних осіб у порядку, визначеному законодавством; особисто платником або уповноваженою ним особою; надсилаються поштою з повідомленням про вручення та з описом вкладення.

В інформаційній системі органів ДФС фіксується інформація про спосіб подання платником ОСОБА_4 документа.

Прийняття ОСОБА_4 документа є обов'язком контролюючого органу. При відсутності зауважень до оформлення ОСОБА_4 документа він вважається прийнятим та реєструється датою фактичного отримання органом ДФС.

ОСОБА_4 документів, поданих платниками на паперових носіях, переносяться до інформаційної системи органів ДФС у терміни, встановлені регламентом комп'ютерної обробки ОСОБА_4 документів (далі - Регламент комп'ютерної обробки). Після повного внесення даних ОСОБА_4 документа такий документ отримує статус "Повністю введено" .

За алгоритмами арифметичного та логічного контролю здійснюється перевірка ОСОБА_4 документів та відповідні показники відображаються в ІКП, якщо вони відповідають умовам рознесення (п.1 підрозд.3 розд.IV Порядку № 422).

Для відображення в ІКП даних ОСОБА_4 документів використовуються облікові показники (операції) щодо нарахування / зменшення / збільшення / виключення з обліку. ОСОБА_4 документи зі статусом "Повністю введено" (крім документів зі станами обробки "Вважається неподаним" або "Історія подання") автоматично обробляються інформаційною системою органів ДФС в частині відображення даних, що впливають на стан розрахунків платника із бюджетом, в ІКП (п.1 підрозд.4 розд.IV Порядку № 422).

Суд також зазначає, що з матеріалів справи не вбачається будь-яких перенесень до ІКП позивача сум грошових зобов'язань, податкових, митних та інших платежів, визначених за результатами контрольно-перевірочної роботи посадових осіб відповідача, чи будь-яких коригувань облікових показників.

Аналізуючи вказані норми законодавства, суд зазначає, що суми єдиного внеску були нараховані самостійно платником, подані до органу доходів і зборів у вигляді звітності, відповідно до якої внесені до його інформаційної системи, а тому формування недоїмки відбулось в автоматичному режимі інформаційною системою відповідача на підставі відомостей первинних документів, а саме поданої звітності, бухгалтерських, платіжних та інших документів, що відображають суми нарахованого єдиного внеску, а також їх сплату. Вказаний факт спростовує твердження позивача про те, що саме відповідачем здійснено нарахування недоїмки зі сплати єдиного внеску в сумі 1733,67 грн., яку неправомірно внесено 29.02.2016 р. до інформаційної системи відповідача.

Враховуючи те, що облікові дані, а саме виникнення у позивача недоїмки зі сплати єдиного внеску в сумі 1733,67 грн., сформовані інформаційною системою контролюючого органу без втручання в облік його посадових осіб, вимога позивача про визнання протиправними дій відповідача щодо нарахування несплаченої суми єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування та внесення 29.02.2016 р. до інформаційної системи органів доходів і зборів заборгованості позивача в сумі 1733,67 грн., задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно зі ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Отже, за результатами розгляду справи, суд частково задовольняє позовні вимоги УМВС України в Херсонській області до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд -

вирішив:

Позов Управління Міністерства внутрішніх справ України в Херсонській області (73003, м.Херсон, вул.Лютеранська, 4, ) до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області (73026, м.Херсон, пр-т Ушакова, 75, ) про визнання дій протиправними та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 05.05.2018 р. № Ю-7179-17 задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 05.05.2018 р. № Ю-7179-17.

В решті позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до пп.15.5 п.15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 19.07.2018 р.

Суддя Бездрабко О.І.

кат. 10.1