Справа № 826/12341/17
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2018-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

17 липня 2018 року № 826/12341/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АБ Інвестиції та Розвиток» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування рішення від 23 червня 2017 року,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АБ Інвестиції та Розвиток» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України та просить суд визнати протиправним та скасувати рішення від 23 червня 2017 року про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 25 жовтня 2013 року № 18920/0/12-3/009-13 на об'єкт «Будівництво офісно-торгівельного центру на місті частини будівлі-пам'ятки (охоронний №350), яка не є предметом охорони та зноситься, реставрація та пристосування елементів, що зберігаються на вул. Хрещатик/Богдана Хмельницького, 40/1 у Шевченківському районі міста Києва, прийнятих Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за результатами розгляду заяви позивача та доданих до заяви документів надано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 25 жовтня 2013 року за № 18920/0/12-3/009-13 на об'єкт «Будівництво офісно-торгівельного центру на місці частини будівлі-пам»ятки (охоронний №350), яка не є предметом охорони та зноситься, реставрація та пристосування елементів, що зберігаються на вул. Хрещатик/Богдана Хмельницького, 40/1 у Шевченківському районі м. Києва».

У подальшому після проведення у Департаменті містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил відповідачем складено Акт та рішення від 23 червня 2017 року, відповідно до яких скасовано дію раніше наданих містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 25 жовтня 2013 року за № 18920/0/12-3/009-13.

Посилаючись на те, що виявлені відповідачем технічні помилки, як-то: розбіжність у зазначенні назви об'єкта будівництва у поданій заявці та наданих містобудівних умовах та обмеженнях, які не відповідають цільовому призначенню земельної ділянки, а також відсутність пункту 3 «вимоги щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення» розділу «Містобудівні умови та обмеження», з урахуванням яких винесено оскаржуване рішення, носять надуманий та штучний характер та не можуть бути підставою для їх скасування, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом та просить його задовольнити.

Ухвалою суду від 05 жовтня 2017 року відкрито провадження у справі №826/12341/17, призначено судовий розгляд справи на 14 лютого 2018 року, проте у призначений день та час судове засідання не відбулося, у зв'язку з чим оголошено перерву.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвалою суду від 29 березня 2018 року (протокольною) суд перейшов до розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження (без виклику сторін).

Відповідачем у справі 19 лютого 2018 року надано відзив на позовну заяву, з якого вбачаються заперечення проти позовних вимог. Подано також письмові докази, які долучені до матеріалів справи.

Згідно зі статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 698 (далі - Порядок № 698).

Відповідно до пункту 4 Порядку № 698 з метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду, у тому числі перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право у тому числі:

- видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті ДАБІ.

Як вбачається з наявних у справі матеріалів, наказом ДАБІ від 23 червня 2017 року № 996 на підставі довідки про результати проведення документальної перевірки від 27 вересня 2017 року посадовою особою Департаменту ДАБІ у м. Києві проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Під час перевірки встановлено, що замовник будівництва - Товариство з обмеженою відповідальністю «АБ Інвестиції та Розвиток» звернувся до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою щодо надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на об'єкт будівництва: Реставрація, реабілітація та пристосування пам'ятки місцевого значення та реконструкція приміщень, які не є пам'яткою, по вул. Хрещатик/Б.Хмельницького, 40/1 у Шевченківському районі м. Києва». До заяви додані матеріали, передбачені пунктом 2.2 розділу ІІ Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року № 109 (чинного на момент перевірки), у тому числі й містобудівний розрахунок на об'єкт: «Реставрація, реабілітація та пристосування пам'ятки місцевого значення та реконструкція приміщень, які не є пам'яткою, по вул. Хрещатик/Б.Хмельницького, 40/1 у Шевченківському районі м. Києва», а також історико-містобудівне обґрунтування «Реставрація, реабілітація та пристосування пам'ятки місцевого значення та реконструкція приміщень, які не є пам'яткою, по вул. Хрещатик/Б.Хмельницького, 40/1 у Шевченківському районі м. Києва», розроблене Науково-дослідним інститутом пам»яткоохоронних досліджень та погоджене листом від 24 квітня 2013 року № 1130/10/61-13 Міністерством культури України.

Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за результатами розгляду зазначеної заяви та доданих документів надано Замовнику (позивачу) містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 25 жовтня 2013 року за № 18920/0/12-3/009-13 на об'єкт: Будівництво офісно-торговельного центру на місті частини будівлі-пам»ятки (охоронний № 350), яка не є предметом охорони та зноситься, реставрація та пристосування елементів, що зберігаються на вул. Хрещатик/Б.Хмельницького,40/1 у Шевченківському районі м. Києва.

Отже, проаналізувавши зазначені розбіжності, на думку суду, в акті від 23 червня 2017 року та оскаржуваному рішенні відповідачем обґрунтовано зазначено, що містобудівні умови та обмеження, надані Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), не відповідають формі та складу, а саме: назві об'єкта будівництва та намірам Замовника щодо забудови земельної ділянки:відповідно до заяви Замовника назва об'єкту: «Реставрація, реабілітація та пристосування пам'ятки місцевого значення та реконструкція приміщень, які не є пам'яткою, по вул. Хрещатик/Б.Хмельницького, 40/1 у Шевченківському районі м. Києва», а містобудівні умови та обмеження надані на об'єкт: Будівництво офісно-торговельного центру на місті частини будівлі-пам»ятки (охоронний №350), яка не є предметом охорони та зноситься, реставрація та пристосування елементів, що зберігаються на вул. Хрещатик/Б.Хмельницького,40/1 у Шевченківському районі м. Києва, чим порушено підпункти а), в) пункту 3.3 розділу ІІІ Порядку № 109.

Крім того, суд вважає обґрунтованим також висновок відповідача, що містобудівні умови та обмеження, надані Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), на «Будівництво офісно-торговельного центру на місті частини будівлі-пам»ятки (охоронний №350), яка не є предметом охорони та зноситься, реставрація та пристосування елементів, що зберігаються на вул. Хрещатик/Б.Хмельницького,40/1 у Шевченківському районі м. Києва», не відповідають цільовому призначенню земельної ділянки, зазначеної в державному акті - реставрація, реабілітація та пристосування з надбудовою торгівельно-офісного комплексу.

Відповідачем також зазначається, що містобудівні умови та обмеження, надані Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), не відповідають формі містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, затвердженої Порядком № 109, а саме: відсутній пункт 13 «Вимоги щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення» розділу «Містобудівні умови та обмеження». При цьому, позивач помилково вважає, що в редакції Порядку № 109 відсутня вимога щодо наявності пункту 13 «вимоги щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення» розділу «Містобудівні умови та обмеження».

Судом в зазначеній частині встановлено, що зміни у Додаток до Порядку № 109, який втратив чинність, внесені згідно з наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства № 199 від 20 травня 2013 року, який набув чинності 27 червня 2013 року, у той час як містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки видані позивачу 25 жовтня 2013 року.

Окрім іншого, відповідачем під час перевірки встановлено порушення строків надання містобудівних умов та обмежень земельної ділянки (пункту 2.1 Порядку № 109, а саме: заява Замовника надійшла до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 11 жовтня 2013 року, а містобудівні умови та обмеження надані 25 жовтня 2013 року.

Разом з тим, зазначене порушення строку розглядалася відповідачем не як окрема підстава для скасування містобудівних умов та обмежень, а у комплексі всіх виявлених порушень чинного законодавства.

Отже, зважаючи на виявлені обставини та врахувавши зафіксовані в Акті порушення, посадовою особою відповідача прийнято рішення від 23 червня 2017 року про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 25 жовтня 2013 року № 18920/01/12-3/009-13 на об'єкт «Будівництво офісно-торговельного центру на місті частини будівлі-пам»ятки (охоронний №350), яка не є предметом охорони та зноситься, реставрація та пристосування елементів, що зберігаються на вул. Хрещатик/Б.Хмельницького,40/1 у Шевченківському районі м. Києва».

Інформація про скасування містобудівних умов та обмежень була оприлюднена на офіційному веб-сайті ДАБІ.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Проаналізувавши встановлені обставини, а також розглянувши наявні у справі докази, суд не вбачає підстав, передбачених статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України, та вважає, що ухвалюючи оскаржуване рішення від 23 червня 2017 року Департамент ДАБІ у м. Києві діяв на підставі та у межах наданих йому повноважень, а висновки, які слугували підставою для ухвалення оскаржуваного рішення є обґрунтованими та підтвердженими достатніми доказами. Обставини, на які посилається позивач як на підставу позову, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно зі статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

У зв'язку з тим, що суд відмовляє позивачу у задоволенні позовних вимог підстави, передбачені статтею 139 Кодексу адміністративного судочинства України для розподілу судових витрат, відсутні.

Керуючись статтями 72-73, 76-77, 243-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Відповідно до частини першої статті 293 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Підпунктом 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.І. Келеберда