Справа № 815/1476/18
Суддя: Стефанов С. О.
Дата ухвалення: 2018-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/1476/18
У Х В А Л А

13 липня 2018 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Стефанова С.О.,

за участю секретаря судового засідання Гунько О.В.,

представника прокуратури - Бондаревського О.М. (за посвідченням),

представника відповідача - ОСОБА_2 (за довіреністю),

представника третіх осіб - ОСОБА_3 (за ордером),

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання представника третіх осіб про залишення без розгляду позовної заяви заступника прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області до Управління містобудування та архітектури Одеської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання дій протиправними та скасування будівельного паспорту, -

В С Т А Н О В И В:

03 квітня 2018 року до Одеського окружного адміністративного суду звернувся заступник прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області з позовом до Управління містобудування та архітектури Одеської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_4, ОСОБА_5, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправними дії щодо видачі Управлінням містобудування та архітектури Одеської міської ради будівельного паспорту від 16.02.2016 року, реєстраційний № 01-07/13 щодо будівництва індивідуального дачного будинку та навісу на земельних ділянках площею 0,1 га. (кадастровий номер НОМЕР_2) та площею 0,1 га. (кадастровий номер НОМЕР_1) з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: АДРЕСА_1, замовники - ОСОБА_4 та ОСОБА_5;

- скасувати будівельний паспорт від 16.02.2016 року, виданий Управлінням містобудування та архітектури Одеської міської ради, реєстраційний № 01-07/13 щодо будівництва індивідуального дачного будинку та навісу на земельних ділянках площею 0,1 га. (кадастровий номер НОМЕР_2) та площею 0,1 га. (кадастровий номер НОМЕР_1) з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: АДРЕСА_1, замовники - ОСОБА_4 та ОСОБА_5

Ухвалою судді від 10 квітня 2018 року вказаний позов був залишений без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою судді від 27 квітня 2018 року позивачу продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви до 14 травня 2018 року.

Ухвалою судді від 11 травня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 23 травня 2018 року о 11:30 годині.

20 червня 2018 року від представника третіх осіб через канцелярію суду надійшло клопотання (вхід. № 17557/18) про залишення позову без розгляду в порядку ч. 4 ст. 123 КАС України, посилаючись на пропуск заступником прокурора тримісячного строку звернення до суду з заявленими позовними вимогами. Клопотання обґрунтоване тим, що оскаржуваний паспорт виданий відповідачем 16.02.2016 року, а відтак з моменту його видачі до звернення заступника прокурора Одеської області з позовною заявою минуло більше двох років. Крім того, згідно інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень, 28.03.2018 року Одеським окружним адміністративним судом винесено рішення у справі №815/4053/17 про відмову у задоволенні позову Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту ДАБІ в Одеській області ОСОБА_6 про визнання неправомірною та такою, що проведена з порушенням норм чинного законодавства позапланової перевірки, скасування рішень Департаменту ДАБІ в Одеській області №413,414,415,416,417,418 від 17.02.2017 року, а тому представник третіх осіб вважає, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, як позивач, в особі якого діє прокуратура Одеської області ще в лютому 2017 року дізнався про порушення містобудівного законодавства, 17.02.2017 року склав акт перевірки, та виніс Управлінню архітектури та містобудування припис про усунення порушень вимог законодавства. Таким чином, доводи прокурора, що йому стало відомо про порушення вимог законодавства лише 14.03.2018 року, у зв'язку із чим він не пропустив строк звернення до суду є необґрунтованими, оскільки строк позовної давності для прокурора обчислюється не з моменту коли прокурору стало відомо про ті чи інші факти, а з дня коли були порушені права органу в інтересах якого він звертається до суду.

У підготовчому судовому засіданні 13 липня 2017 року представник третіх осіб підтримав вищезазначене клопотання про залишення позову без розгляду.

Представник прокуратури Одеської області у підготовчому судовому засіданні відносно задоволення зазначеного клопотання заперечував, посилаючись в цілому на те, що про порушення інтересів позивача прокуратурі Одеської області стало відомо лише 14.03.2018 року та з урахуванням приписів ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», відповідно до яких визначений виключний порядок звернення до суду, а саме: у разі якщо захист інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, звернувся до суду з цим позовом разом із заявою про поновлення строку звернення до суду. Крім того, рішенням Одеського окружного адміністративного суду у справі №815/4053/17, на яке посилається представник третіх осіб у клопотанні, встановлено, що позивач проводив позапланову перевірку дотримання вимог містобудівної діяльності Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради, проте позивачем в рамках вказаної перевірки не приймалося рішення щодо призупинення або скасування спірного будівельного паспорту.

Представник відповідача у підготовчому судовому засіданні підтримала клопотання про залишення позову без розгляду з підстав пропуску заступником прокурора строку звернення до суду.

Вивчивши матеріали справи, вислухавши пояснення осіб, які брали участь у підготовчому судовому засіданні, дослідивши доводи, викладені в клопотанні про залишення позовної заяви без розгляду, суд визнає їх необґрунтованими та вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень.

Суд зазначає, що в матеріалах справи наявні докази того, що органу прокуратури стало відомо про порушення вимог законодавства при видачі оскаржуваного будівельного паспорту лише в березні 2018 року. Будь-яких доказів, які б свідчили про те, що прокуратура Одеської області, або особа в інтересах якої вона звернулася, тобто, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, була обізнана раніше про наявність будівельного паспорту від 16.02.2016 року, виданого Управлінням містобудування та архітектури Одеської міської ради, реєстраційний № 01-07/13, у суду не має та такі докази до суду не надавалися.

Таким чином, суд рахує строк звернення до суду з тієї дати, яка підтверджується належними доказами.

При цьому, посилання представника третіх осіб на рішення Одеського окружного адміністративного суду у справі №815/4053/17 від 28.03.2018 року, суд вважає не обґрунтованим, оскільки це рішення не стосується оскаржуваного будівельного паспорту та з цього рішення не вбачається обізнаність Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про наявність будівельного паспорту від 16.02.2016 року, виданого Управлінням містобудування та архітектури Одеської міської ради, реєстраційний № 01-07/13.

Також в матеріалах справи не міститься будь-яких доказів проведення Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області перевірки дотримання вимог містобудівної діяльності Управлянням архітектури та містобудування Одеської міської ради, стосовно видачі будівельного паспорту від 16.02.2016 року, реєстраційний № 01-07/13 та прийняття будь-яких рішень щодо призупинення або скасування спірного будівельного паспорту.

Європейський суд з прав людини також акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Зокрема, суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 р.).

У Рішенні по справі «Белле проти Франції» від 4 грудня 1995 року Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для ЄСПЛ природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

В рішенні від 27.06.2000 р. у справі «Ілхан проти Туреччини» Європейський суд з прав людини зазначив, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв'язку з пропуском строку повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично, не має абсолютного характеру і перевіряючи його виконання слід звернути увагу на обставини справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Проаналізувавши доводи осіб, які брали участь у підготовчому судовому засіданні та наявні в матеріалах докази, суд вбачає поважність причин пропуску позивачем строку звернення до суду та не вбачає підстав для залишення цього позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 123, 240, 248, 256 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника третіх осіб про залишення без розгляду позовної заяви заступника прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області до Управління містобудування та архітектури Одеської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання дій протиправними та скасування будівельного паспорту - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений та підписаний суддею 18 липня 2018 року.

Суддя С.О. Стефанов