Справа № 804/278/18
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2018-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

18 липня 2018 року

Справа № 804/278/18

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Рябчук О.С.

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі заяву Комунального підприємства «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» Дніпропетровської обласної ради» про роз'яснення рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.02.2018року та відстрочення виконання рішення по справі № 804/278/18 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня Дніпропетровської обласної ради» про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИВ:

12.07.2018 року Комунальне підприємство«Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» Дніпропетровської обласної ради»звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з заявою про роз'яснення рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.02.2018року та відстрочення його виконання до 6 місяців з дати роз’яснення рішення.

В обґрунтування вказаної заяви, зазначено, що рішення є не зовсім зрозумілим в резолютивній частині стосовно того, як саме виконати вищезазначене рішення з урахуванням того, що в лікарні частина пацієнтів знаходиться за відповідним рішенням суду в різних підрозділах лікарні в тому числі у зв’язку із застосуванням примусових заходів медичного характеру (у відповідності до п. 1 ст. 95 КК України , п. 4-5 ст. 19 закону України «Про психіатричну допомогу» , п.п.1-3 ст. 514 КПК України та п.4 ст. 18 Закону України «Про психіатричну допомогу» виписка особи, яка вчинила суспільно небезпечні діяння та щодо якої судом було застосовано примусові заходи медичного характеру, здійснюється за рішенням суду), до яких застосовані судом запобіжні заходи у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку (п. 2. ст. 508 КПК), а також ті особи, які знаходяться для проведення психіатричної експертизи (особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними, в тому числі й ті особи які узяті під варту (ст. 509 КПК). З огляду на викладене заявник просить роз’яснити резолютивну частину рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду, як саме виконати вищезазначене рішення шляхом їх цитування та відстрочити виконання рішення до 6 місяців з дати роз’яснення рішення.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.07.2018 р. заяву Комунального підприємства «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» Дніпропетровської обласної ради» про роз'яснення рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.02.2018року та відстрочення його виконання призначено до розгляду в судовому засіданні.

Сторони в судове засідання не з’явились, про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з’явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на викладене, суд проходить до висновку про можливість розгляду справи в порядку письмового провадження.

Дослідивши подану заяву, враховуючи матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

09.01.2018 р.Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Комунального закладу «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» Дніпропетровської обласної ради»з вимогами про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об’єктів Комунального закладу «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» Дніпропетровської обласної ради»до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобов’язання зупинити експлуатацію зазначених об’єктів.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.02.2018 року позовні вимоги задоволено в повному обсязі, а саме: застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об’єктів, а саме: будівлі 1 відділення, будівлі 2 відділення, будівлі 3 відділення, будівлі 4 відділення, будівлі 5 відділення, будівлі 6 відділення, будівлі 7 відділення, будівлі 10 відділення, будівлі 11 відділення, будівлі 12 відділення, будівлі 13 відділення, будівлі 14 відділення, будівлі 15 відділення, будівлі 16 відділення, будівлі 18 відділення, будівлі 19 відділення, будівлі 21 відділення, будівлі 22 відділення, будівлі 23 відділення, будівлі 24 відділення, будівлі 25 відділення, будівлі 26 відділення, будівлі 27 відділення, будівлі 28 відділення, будівлі 31 відділення, будівлі 32 відділення, будівлі 34 відділення, будівлі 36 відділення, будівлі 37 відділення, будівлі 38 відділення, будівлі 39 відділення, будівлі 41 відділення, будівлі 42 відділення, будівлі адміністративного корпусу, КДЛ, ФТО, будівлі ЦСО, будівлі кабінету функціональної діагностики, будівлі пральні, будівлі служби головного енергетика, будівлі харчоблоку, будівлі продовольчого складу, будівлі гаражу, будівлі клубу, будівлі архіву за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Бехтерева, будинок 1 Комунального закладу «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» Дніпропетровської обласної ради» (код ЄДРПОУ - 01985400), до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобов’язання зупинити експлуатацію вищезазначених об’єктів.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 23.05.2018 року рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.02.2018 року залишено без змін.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Системне тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що судове рішення може бути роз'яснено у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз'яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі.

Крім того, як роз'яснив Пленум Вищого адміністративного суду України у постанові № 7 від 20.05.2013 «Про судове рішення в адміністративній справі», в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду (пункт 19).

Метою роз'яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. А переконливість і зрозумілість викладення змісту судових рішень забезпечується шляхом дотримання правил юридичної техніки.

При цьому роз'яснено може бути виключно рішення, яке підлягає виконанню. Суд роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення, а тому процесуальна процедура роз'яснення судового рішення виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Розглядаючи подану заяву суд встановив, що остання не містить чітких посилань на те, що певні частини рішення суду викликають труднощі в їх розумінні та в чому саме вони полягають.

Заявник фактично просить вказати, як виконувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.02.2018 року, що не є роз'ясненням його змісту.

Суд наголошує, що в рішенні від 09.02.2018 року зроблено чіткий висновок, про необхідність зупинення експлуатації об’єктів (будівлі 1 відділення, будівлі 2 відділення, будівлі 3 відділення, будівлі 4 відділення, будівлі 5 відділення, будівлі 6 відділення, будівлі 7 відділення, будівлі 10 відділення, будівлі 11 відділення, будівлі 12 відділення, будівлі 13 відділення, будівлі 14 відділення, будівлі 15 відділення, будівлі 16 відділення, будівлі 18 відділення, будівлі 19 відділення, будівлі 21 відділення, будівлі 22 відділення, будівлі 23 відділення, будівлі 24 відділення, будівлі 25 відділення, будівлі 26 відділення, будівлі 27 відділення, будівлі 28 відділення, будівлі 31 відділення, будівлі 32 відділення, будівлі 34 відділення, будівлі 36 відділення, будівлі 37 відділення, будівлі 38 відділення, будівлі 39 відділення, будівлі 41 відділення, будівлі 42 відділення, будівлі адміністративного корпусу, КДЛ, ФТО, будівлі ЦСО, будівлі кабінету функціональної діагностики, будівлі пральні, будівлі служби головного енергетика, будівлі харчоблоку, будівлі продовольчого складу, будівлі гаражу, будівлі клубу, будівлі архіву) за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Бехтерева, будинок 1 Комунального закладу «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» Дніпропетровської обласної ради» до повного усунення порушень.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для роз’яснення рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.02.2018 року у справі №804/278/18.

Щодо вимог заяви в частині відстрочення виконання вищезазначеного рішення суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно пункту 9 частини 1 статті 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, обов'язковість судового рішення.

Як передбачено ч.2 ст.14 КАС України, судові рішення, що набрали законної сили, є обов'язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об'єднаннями на всій території України.

Наведені норми вказують що будь-яке рішення суду, яке набрало законної сили, підлягає виконанню.

При цьому, відстрочення або розстрочення його виконання дозволяється лише у випадках визначених законом.

Відповідно до частини 1 статті 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Так, відповідно до частини 3 ст. 378 КАС України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Проте, в поданій заяві відсутнє обґрунтування того, які саме обставини ускладнюють виконання рішення або роблять його виконання неможливим.

Враховуючи викладене, суд приходить висновку, що у задоволенні заяви належить відмовити.

Керуючись ст.ст.243, 248, 256, 295, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Комунального підприємства «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» Дніпропетровської обласної ради» про роз'яснення рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.02.2018року та відстрочення виконання рішення по справі № 804/278/18 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» Дніпропетровської обласної ради» про застосування заходів реагування- відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя (підпис) О.С. Рябчук

Ухвала не набрала законної сили станом на 18.07.2018

Суддя

З оригіналом згідно

Помічник судді М.М.Бухтіярова