Справа № 815/2392/18
Суддя: Самойлюк Г. П.
Дата ухвалення: 2018-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/2392/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2018 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Самойлюк Г.П., розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовною заявою ОСОБА_1 (65039, АДРЕСА_1; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (65009, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Черняховського, будинок 6; ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 (65009, АДРЕСА_2; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2) про визнання протиправним та скасування наказу № 01-13/322ДАБК від 05.09.2017р., -

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, в якій позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/322ДАБК від 05.09.2017р. про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт №ОД14 від 30.05.2017р.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ОСОБА_1 є співвласником об'єкта нерухомого майна (нежитлової будівлі), розташованого за адресою: АДРЕСА_3, загальною площею 258,1 кв.м (реєстраційний номер нерухомого майна 101). Позивачу на праві спільної часткової власності належить 29/100 частин нежитлової будівлі, інші 71/100 належать ОСОБА_2 18.05.2017р. позивачем отримано містобудівні умови, а 30.05.2017р. Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт № ОД14. У червні 2017 р. позивач отримала дозвіл №1688 на право встановлення тимчасового огородження на період проведення будівельних робіт. Після отримання усіх дозвільних документів позивачем розпочато будівельні роботи з реконструкції вищевказаної нежитлової будівлі. Однак, 19.02.2018р. на будівельний майданчик з'явилися особи, які, не надавши посвідчень, наказу про проведення перевірки, направлень, повідомили іншого співвласника ОСОБА_2 про здійснення перевірки дотримання містобудівного законодавства під час здійснення робіт з реконструкції нежитлової будівлі. При цьому ОСОБА_2 було повідомлено, що наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/322ДАБК від 05.09.2017р. скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт №ОД14 від 30.05.2017р. та надано можливість сфотографувати його копію. Позивач зазначає, що наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про проведення позапланової перевірки вона не отримувала, направлення на проведення перевірки позивачу не пред'являлося, перевірка здійснювалася за її відсутності. На думку позивача, оскаржуваний наказ є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки прийнятий з порушенням вимог чинного законодавства.

Ухвалою судді Одеського окружного адміністративного суду від 23.05.2018 р. відкрито провадження по справі та визначено, що розгляд справи буде проводитись в в порядку спрощеного позовного провадження (з викликом сторін); встановлено відповідачу п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву; встановлено позивачу п'ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив; встановлено відповідачу п'ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення; встановлено учасникам справи п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання заяв з процесуальних питань; зобовязано відповідача надат письмові докази по справі; призначено судове засідання по справі на 18.06.2018 р. об 10 год. 00 хв., яке було перенесене на 29.06.2018р. 10 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 22.06.2018 р. залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ОСОБА_2; розгляд справи відкладено на 03.07.2018 р. о 14 год. 30 хв.

03.07.2018 р. (вх. № ЕП/3721/18) від представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 надійшли письмові пояснення, в яких в обґрунтування правової позиції зазначено, що оскаржуваний наказ про скасування декларації відповідачем прийнято на підставі акту, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами господарювання вимог містобудівного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №000197, в якому відсутня дата складання, в графі відмітка про отримання акту зазначено 19.02.2018р. та прописом зазначено, що представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 відмовився від його отримання, однак представнику ОСОБА_2 взагалі не пропонувалось отримання акту. Крім того, акт не містить прізвища та ініціалів особи, яка зробила відмітку про відмову від отримання акту. Також акцентовано увагу на тому, що направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 000197 датовано 15.02.2018р., заява (клопотання) реєстр. №37-С1-7730 датована 14.02.2018р., наказ №01-13/1ДАБК датовано 02.01.2018р., а оскаржуваний наказ № 01-13/322ДАБК прийнято 05.09.2017р. Зазначене свідчить, що всі вищенаведені документи складені значно пізніше прийняття оскаржуваного наказу та об'єктивно не могли слугувати підставою для його прийняття.

До судового засідання 03.07.2018 р. усі учасники справи не з'явились, явку представників не забезпечили, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином та завчасно.

Відповідно до ч.1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За приписами ч.9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно ч.4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відтак справу розглянуто у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 на праві приватної власності (вид спільної власності: спільна часткова, розмір частки 29/100) належить об'єкт нерухомого майна (реєстраційний номер нерухомого майна 101), нежитлова будівля загальною площею 258,1 кв.м, розташована за адресою: АДРЕСА_3

ОСОБА_2 на праві приватної власності (вид спільної власності: спільна часткова, розмір частки 71/100) належить об'єкт нерухомого майна (реєстраційний номер нерухомого майна 101), нежитлова будівля загальною площею 258,1 кв.м, розташована за адресою: Одеська область, м. Одеса, вул. Бєлінського, 15, що підтверджується копією Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна (а.с. 18-20).

30.05.2017 р. Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція нежитлової будівлі без зміни геометричних розмірів їх фундаментів у плані, з внутрішнім улаштуванням фасадних вхідних вузлів, орієнтованих на вул. Бєлінського та у бік Мукачівського провулку для здійснення торгової функції» за №ОД14. Замовники: ОСОБА_2, ОСОБА_1 (а.с. 24-27).

Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради видано замовникам на вказаний об'єкт Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (вих. № 01-07/103 від 18.05.2017р.) (а.с. 29-39).

19.06.2017р. Департаментом муніципальної безпеки Одеської міської ради ОСОБА_2 видано дозвіл № 1688 на проведення земляних або монтажних робіт, не пов'язаних з прокладанням, перекладенням, ремонтом інженерних мереж і споруд - встановлення тимчасового огородження на період проведення будівельних робіт відповідно до наданої схеми за адресою: АДРЕСА_3 (а.с. 28).

Наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/322ДАБК від 05.09.2017р. скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт №ОД14 від 30.05.2017р. (а.с. 12).

Позивач, не погоджуючись з зазначеним рішенням відповідача - суб'єкта владних повноважень, звернувся з позовом до суду, в якому просить його визнати протиправним та скасувати.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, ч. 2 ст. 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011р. № 3038-VI встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно ч. 2 ст.10 Закону України "Про архітектурну діяльність" державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно ч.3 ст. 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Рішенням Одеської міської ради № 579-VII від 27.04.2016р. затверджено Положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради у новій редакції, відповідно до п.1 якого Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради є виконавчим органом Одеської міської ради та створено відповідно до законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність» та інших нормативно-правових актів з метою здійснення архітектурно-будівельного контролю на території м. Одеси.

Згідно п. 10 вказаного Положення Управління відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації щодо об'єктів, розташованих у межах відповідних населених пунктів.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено в Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. (далі - Порядок № 553).

Відповідно до п.7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 14 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний, зокрема, надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 14 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний, зокрема, надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Як вбачається з матеріалів справи, в тому числі зі змісту акту, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами господарювання вимог містобудівного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №000197, ОСОБА_1 (замовник) не була присутня при проведенні позапланової перевірки. Доказів належного повідомлення позивача про проведення позапланового заходу, доказів вручення позивачу направлення для проведення позапланової перевірки відповідач до суду не надав. Таким чином, порушено право позивача бути присутнім при проведенні перевірки, надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п.17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

За приписами п.21 Порядку № 553, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Незважаючи на те, що відповідачем в акті зафіксовано порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, відповідачем не надано до суду доказів того, що крім акта перевірки складався протокол, видавався припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт та доказів вручення/надіслання їх у встановленому порядку на адресу позивача.

Згідно п.3 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності" від 17.01.2017р. № 1817-VIII зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт можуть бути скасовані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у разі:

1) подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт;

2) наявності відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю;

4) скасування містобудівних умов та обмежень;

5) виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта;

6) виконання будівельних робіт, не передбачених згідно з декларацією про початок виконання будівельних робіт.

Приписами ч.1 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт (редакція чинна станом на дату реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт №ОД14 від 30.05.2017р.).

Зі змісту наданих відповідачем на вимогу суду матеріалів вбачається, що в даному випадку відповідач посилається на те, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 виконуються будівельні роботи без розробленої проектної документації, враховуючи, що відповідно до містобудівного розрахунку, виконаного ПП «Укрспецпроект-1» та до містобудівних умов та обмежень №01-07/103 від 18.05.2017р. встановлено, що площа реконструйованого об'єкта складає 258,6 кв.м, поверховість - 1 поверх, однак на теперішній час замовниками виконані будівельні робот из повного демонтажу існуючого приміщення загальною площею258,1 кв.м та нового будівництва двоповерхової споруди загальною площею обєкта до 499,1 кв.м, що суперечить виданим містобудівним умовам.

Факту зазначеного порушення відповідачем під час судового розгляду не дододилось та жодними доказами не підтверджено.

Як на підставу проведення позапланової перевірки в доданих до суду матеріалах міститься посилання на наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/1ДАБК від 02.01.2018р., звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (електронне звернення ОСОБА_4 за № 37-С1-7730 від 14.02.2018р. (вх. № 01-17/36г/л від 15.02.2018р.).

Водночас, наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/322ДАБК про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт №ОД14 від 30.05.2017р. датовано 05.09.2017р., тобто значно раніше ніж проведення позапланової перевірки та прийняття документів, що слугували підставою для її проведення.

Наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/322ДАБК від 05.09.2017р. про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт №ОД14 від 30.05.2017р. містить, зокрема, посилання на акт, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами господарювання вимог містобудівного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Разом з тим, суд звертає увагу, що акт, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами господарювання вимог містобудівного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №000197, взагалі не містить дати його складання та відомостей щодо замовника ОСОБА_1, незважаючи на те, що направлення для проведення планового (позавланового) заходу № 000197 від 12.02.2018р. видане для здійснення позапланової перевірки на об'єкті будівництва щодо дотримання суб'єктами містобудування ОСОБА_2 та ОСОБА_1

Зазначений акт, яким зафіксовано порушення, що послугували підставою для скасування оскаржуваного наказу, складено за наслідками проведення позапланової перевірки проведеної пізніше, ніж прийнято оскаржуваний наказ, що не узгоджується з нормами чинного законодавства.

За приписами ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно з ч.2 ст. 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Позивач, в силу положень ч.1 ст.77 КАС України, довів суду належними доказами наявність обставин, що обґрунтовують його позовні вимоги, у той час коли відповідачем на підставі ч. 2 ст. 77 КАС України доводи позивача не спростовано.

Відповідач не надав до суду жодних належних та допустимих доказів щодо правомірності прийняття оскаржуваного наказу. Так, відповідач в ході судового розгляду не надав до суду відзиву на позовну заяву.

Згідно ч. 4 ст. 159 КАС України неподання суб'єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Суд зазначає, що ухвали суду від 23.05.2018 р. про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви та доданих до неї матеріалів отримано представником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради за довіреністю Хлистун Р.В. 07.06.2018р., що підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою (а.с. 52). Жодних заяв від відповідача щодо неможливості надання відзиву на позовну заяву у встановлений судом строк та зазначення поважності причин його ненадання до суду не надходило.

Таким чином, враховуючи приписи ч.4 ст. 159 КАС України, факт неподання відповідачем - суб'єктом владних повноважень відзиву на позовну заяву без поважних причин є фактично визнанням позову.

За викладених обставин, суд вважає, що вимоги Позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Згідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи..

Згідно ч. 1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд прийшов до висновку про те, що вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням задоволення позовних вимог, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача витрат зі сплати судового збору в розмірі 704,80 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 7, 8, 9, 10, 77, 90, 139, 205, 242-246, 250, 251, 255, 295, 297 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 (65039, АДРЕСА_1; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (65009, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Черняховського, будинок 6; ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 (65009, АДРЕСА_2; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2) про визнання протиправним та скасування наказу № 01-13/322ДАБК від 05.09.2017р., - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/322ДАБК від 05.09.2017р. про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт №ОД14 від 30.05.2017р.

Стягнути з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (65009, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Черняховського, будинок 6; ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (65039, АДРЕСА_1; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) судовий збір у розмірі 704,80 грн. (сімсот чотири гривні 80 коп.).

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається учасниками справи відповідно до п.15.5 ч.1 розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України через Одеський окружний адміністративний суд до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Суддя: Г.П. Самойлюк

.