Справа № 712/13318/17
Суддя: Собків Я.М.
Дата ухвалення: 2018-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді: Собківа Я.М.,

суддів: Петрика І.Й., Сорочка Є.О.

за участю секретаря с/з: Бордунової К.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 січня 2018 року у справі за адміністративним позовом Автокооперативу "Час" до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач в особі Автокооперативу "Час" звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси із адміністративним позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 січня 2018 року скасовано постанову № 46 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності згідно п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» в сумі 50520 грн. відносно Автокооперативу «ЧАС», а матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно Автокооперативу «ЧАС» за п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» направлено до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради на новий розгляд.

Відповідач не погоджуючись з прийнятим рішенням суду, звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 січня 2018 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні вимог даного позову.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення було неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, порушено норми матеріального та процесуального права.

Згідно із ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши в судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з'явилися до суду апеляційної інстанції, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 10 жовтня 2017 року головним спеціалістом відділу контролю Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради ОСОБА_3 було складено Акт про недопущення посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, відносно Автокооперативу «ЧАС» в особі голови правління ОСОБА_4, в якому зафіксовано, що керівник Автокооперативу «ЧАС» ОСОБА_4 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на Автокооператив «ЧАС» (м. Черкаси, вул. Маршала Батицького 1) для проведення позапланової перевірки.

Того ж дня, головним спеціалістом відділу контролю Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради ОСОБА_3 було винесено припис № 46, в якому зазначено, що Автокооператив «ЧАС» не надав документів для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Наслідком цього стало складення посадовою особою відповідача протоколу № 56 від 10.10.2017р. про порушення у сфері містобудівної діяльності, по причині ненадання необхідних документів для проведення позапланової перевірки, що є порушенням п. 7 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп. 8 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року, за що нормами п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачена відповідальність у вигляді накладення штрафу.

На розгляд справи про адміністративне правопорушення за п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», призначеної на 20 жовтня 2017 року, особисто з'явився голова правління Автокооперативу «ЧАС» ОСОБА_4 та надав відповідні документи для здійснення перевірки, що підтверджується листом № 46 від 20.10.2017 року. Проте, голові правління Автокооперативу «ЧАС» ОСОБА_4 було повідомлено про надання ним неповного пакету документів, необхідних для проведення перевірки та відмовлено у наданні додаткового часу для їх подачі. Того ж дня, заступником начальника Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради ОСОБА_5 було винесено постанову № 46, за якою на позивача у відповідності до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» було накладено штраф в сумі 50 520,00 грн.

Посилаючись на незаконність вищезгаданої постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам вказаної справи, колегія суддів зважає на наступне.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України та Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI, який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.4 ст.41 зазначеного Закону, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок №553).

Пунктом 2 наведеного Порядку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно п.5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.п.7, 9 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно п.11 Порядку №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

А пунктом 16 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис) (п.17 Порядку №553).

Відповідно до п.п.21, 22 Порядку №553, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Як уже зазначалося, оскаржувана позивачем постанова про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності була прийнята відповідачем за наслідками розгляду протоколу № 56 від 10 жовтня 2017 року про порушення у сфері містобудівної діяльності.

Як свідчать матеріали даної справи, після отримання головою Автокооперативу «ЧАС» повідомлення від 21 вересня 2017 року про проведення позапланової перевірки в період з 25 вересня 2017 року по 06 жовтня 2017 року, Автокооператив «ЧАС» 04 жовтня 2017 року звернувся до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради із заявою про відтермінування проведення перевірки до 16 жовтня 2017 року, по причині перебування на стаціонарному лікуванні голови автокооперативу «ЧАС» ОСОБА_4, що підтверджується наявною у справі випискою із історії хвороби № 844 Комунального закладу «Черкаський обласний госпіталь ветеранів війни Черкаської обласної ради», із зазначенням в ній періоду стаціонарного лікування ОСОБА_4 з 21 вересня 2017 року по 07 жовтня 2017 року.

Отже, ключовим в даній справі є саме необхідність встановлення обставин вчинення позивачем порушення у сфері містобудівної діяльності, що стало підставою для накладення на нього штрафу в сумі 50 520,00 грн.

Водночас, як вбачається зі змісту Статуту гаражно-будівельного автокооперативу «ЧАС» - голова правління, зокрема здійснює керівництво авто кооперативом та представляє інтереси кооперативу в організаціях, установах, підприємствах. Уповноваження будь-якої іншої особи на здійснення вказаних обов'язків на момент відсутності голови правління Статутом не передбачено.

Разом з тим, матеріали даної справи не містять належних та допустимих доказів отримання позивачем повідомлення про проведення позапланової перевірки, оскільки за даними довідки Укрпошти про відправлення листа на адресу позивача неможливо встановити дату отримання останнім саме даного повідомлення, поза як у вказаній довідці міститься лише дата - 28.09.2017 року, поштове відділення Черкаси 29 та зазначено операцію «вручення». При цьому, не вказано ні відправника, ні отримувача даного повідомлення.

Таким чином, оскільки відповідачем було порушено процедуру притягнення позивача до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, як складового елементу об'єктивної сторони даного правопорушення, то вказане, на думку колегії суддів, є перешкодою для розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно Автокооперативу «ЧАС» за п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення субєкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для скасування оскаржуваної позивачем постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності № 46 від 20 жовтня 2017 року та направлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно Автокооперативу «ЧАС» за п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» на новий розгляд до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись статтями 34, 243, 250, 308, 315, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Залишити апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради без задоволення, а рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 січня 2018 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Собків Я.М.

Суддя Петрик І.Й.

Суддя Сорочко Є.О.