Справа № 9901/565/18
Суддя: Стрелець Т.Г.
Дата ухвалення: 2018-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

12 липня 2018 року

Київ

справа №9901/565/18

адміністративне провадження №П/9901/565/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Стрелець Т. Г.,

суддів - О. В. Білоуса, Бевзенка В.М., Желтобрюх І.Л., Смоковича М.І.

за участю:

секретаря судового засідання: Головко О.В.

представника відповідача - Погребняк С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним та нечинним рішення № 159 дп-18 від 04.04.2018 та зобов'язання вчинити дії,-

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1.11.05.2018 ОСОБА_2 звернулася до Верховного Суду як суду першої інстанції, з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, в якому просить:

1.1. визнати протиправним та нечинним рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів № 159 дп-18 від 04.04.2018 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_2»;

1.2. зобов'язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію прокурорів закрити дисциплінарне провадження щодо позивача.

2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач, приймаючи оскаржуване рішення, діяв упереджено та не врахував всіх обставин, що є важливими для встановлення об'єктивної істини у справі. Комісією не досліджено аудіозапис судового засідання від 30.06.2017 у справі №200/7271/17, провадження 1кп-/200/392/17, не враховано, що вихід позивача із зали судового засідання відбувся у зв'язку із її поганим самопочуттям, а не з метою виявити неповагу до суду.

Зокрема, позивач пояснила, що у судовому засіданні 30.06.2017 в рамках розгляду кримінального провадження 1кп-/200/392/17 позивач, як прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, заявила клопотання про надання їй часу для підготовки вмотивованої позиції обвинувачення щодо заявленої представником потерпілого - адвокатом ОСОБА_3 скарги на бездіяльність слідчого ГУ НП у Дніпропетровській області. Проте, суддя Леонов А.А. відмовив у задоволенні даного клопотання. Після проголошення ухвали суду за результатами розгляду вищезазначеної скарги ОСОБА_2 відчула сильну психологічну напругу і заявила клопотання про перенесення судового засідання на інший час, керуючись нормами статті 66 Кодексу законів про працю України, попередньо узгодивши таке клопотання зі своїм керівництвом - начальником відділу ОСОБА_4 Суддя Леонов А.А. відмовив у задоволенні клопотання, від чого позивачці раптово стало зле. Вона вийшла із зали судового засідання, щоб перевести подих та повернутися. В цей час представник потерпілого - ОСОБА_3 заявив відвід ОСОБА_2 як прокурору, що здійснює процесуальне керівництво в рамках даного кримінального провадження. Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 30.06.2017 задоволено заяву представника потерпілого та ініційовано питання про притягнення прокурора ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності за проявлену неповагу до суду.

Крім того, позивач зазначає, що після її відводу прокурором призначено ОСОБА_5, стосовно якого суддя Леонов А.А. також виніс ухвалу про ініціювання дисциплінарного провадження перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів. Після розгляду скарги дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_5 було закрито.

3. Відповідач - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів, надала відзив на позовну заяву, просила залишити позов без задоволення з огляду на наступне.

Факт вчинення прокурором ОСОБА_2 дисциплінарного проступку підтверджується матеріалами дисциплінарної справи та її поясненнями. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів наділена дискреційними повноваженнями під час здійснення дисциплінарного провадження, а тому на власний розсуд визначає вид дисциплінарного стягнення залежності від характеру проступку. Під час прийняття оскаржуваного рішення Комісією в повній мірі були досліджені всі обставини, які підлягає з'ясуванню для встановлення об'єктивної істини у справі, враховано доводи обох сторін, дотримано визначену законом процедуру прийняття такого рішення, а тому відсутні підстави для його скасування.

4. Позивач надала відповідь на відзив, у якому, посилалась на виключність обставин стосовно свого незадовільного фізичного та психологічного стану під час судового засідання 30.06.2017 року, що і зумовило залишення нею залу судового засідання. Зазначила, що відповідачем при прийнятті рішення про притягнення її до відповідальності, не враховано характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

5. На адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів 24 січня 2018 року надійшла скарга судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Леонова А.А. про вчинення прокурором прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_2 дисциплінарного проступку (лист судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Леонова А.А. від 17.01.2018 року та ухвала Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 30.06.2017 у справі №200/7271/17, провадження 1кп-/200/392/17).

6. Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 25 січня 2018 року відкрито дисциплінарне провадження щодо прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_2 на підставі вищезазначеної скарги.

7. Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів № 159 дп-18 від 04.04.2018 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_2» позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено стягнення у вигляді заборони на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду строком на шість місяців.

8. Підставою для прийняття такого рішення стало одноразове грубе порушення правил прокурорської етики, відповідно до пунктів 1, 6 частини 1 статті 43 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII "Про прокуратуру", що виявилось у залишенні ОСОБА_2 залу судового засідання без дозволу суду.

РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ

9. Конституція України

9.1. Положеннями частини 2 статті 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

10. Кримінальний процесуальний кодекс України

10.1. Частина 3 статті 36. Участь прокурора в суді є обов'язковою, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

10.2. Частина 2 статті 318. Судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов'язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим Кодексом. У судове засідання викликаються потерпілий та інші учасники кримінального провадження.

10.3. Частина 2 статті 329. Сторони та учасники кримінального провадження, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов'язані додержуватися порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися відповідним розпорядженням головуючого у судовому засіданні.

11. Закон України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру» (далі - Закон № 1697-VII)

11.1. Пункт 4 частини 4 статті 19. Прокурор зобов'язаний додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

11.2. Особа, призначена на посаду прокурора, набуває повноважень прокурора після складення Присяги прокурора зміст якої закріплено у ч. 1 ст. 36 Закону № 1697-VII. Згідно цієї статті особа, призначена на посаду прокурора, набуває повноважень прокурора після складення Присяги прокурора такого змісту: «Я, (прізвище, ім'я, по батькові), вступаючи на службу в прокуратуру, присвячую свою діяльність служінню Українському народові і Україні та урочисто присягаю: неухильно додержуватися Конституції та законів України; сумлінним виконанням своїх службових обов'язків сприяти утвердженню верховенства права, законності та правопорядку; захищати права і свободи людини і громадянина, інтереси суспільства і держави; постійно вдосконалювати свою професійну майстерність, бути принциповим, чесно, сумлінно і неупереджено виконувати свої обов'язки, з гідністю нести високе звання прокурора».

11.3. Частина 1 статті 43. Прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з таких підстав:

1) невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків;

2) необґрунтоване зволікання з розглядом звернення;

3) розголошення таємниці, що охороняється законом, яка стала відомою прокуророві під час виконання повноважень;

4) порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру;

5) вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об'єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури;

6) систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики;

7) порушення правил внутрішнього службового розпорядку;

8) втручання чи будь-який інший вплив прокурора у випадках чи порядку, не передбачених законодавством, у службову діяльність іншого прокурора, службових, посадових осіб чи суддів, у тому числі шляхом публічних висловлювань стосовно їх рішень, дій чи бездіяльності, за відсутності при цьому ознак адміністративного чи кримінального правопорушення;

9) публічне висловлювання, яке є порушенням презумпції невинуватості.

11.4. Стаття 44. Дисциплінарне провадження щодо прокурорів здійснюється Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів.

11.5. Частина 1 статті 73, частина 1 статті 77. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів є колегіальним органом, який відповідно до повноважень, передбачених цим Законом, визначає рівень фахової підготовки осіб, які виявили намір зайняти посаду прокурора, та вирішує питання щодо дисциплінарної відповідальності, переведення та звільнення прокурорів з посади.

11.6. Частина 1 статті 45. Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.

11.7. Частина 4 статті 46. Після відкриття дисциплінарного провадження член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів проводить перевірку в межах обставин, повідомлених у дисциплінарній скарзі. У разі виявлення під час перевірки інших обставин, що можуть бути підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності, інформація про це включається у висновок члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів за результатами перевірки.

11.8. Частина 1 статті 47. Розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів. На засідання запрошуються особа, яка подала дисциплінарну скаргу, прокурор, стосовно якого відкрито дисциплінарне провадження, їхні представники, а у разі необхідності й інші особи.

11.9. Частини 3, 4, 6 статті 48. При прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення. Рішення про накладення на прокурора дисциплінарного стягнення або рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора може бути прийнято не пізніше ніж через рік із дня вчинення проступку без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування прокурора у відпустці.

Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів викладається в письмовій формі, підписується головуючим і членами Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, які брали участь у розгляді висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку, і оголошується на засіданні цього органу. Рішення у дисциплінарному провадженні має містити:

1) прізвище, ім'я, по батькові та посаду прокурора, який притягається до дисциплінарної відповідальності;

2) обставини, встановлені під час здійснення провадження;

3) мотиви, з яких Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів ухвалила рішення;

4) суть рішення за наслідками розгляду із зазначенням виду дисциплінарного стягнення в разі його накладення;

5) порядок і строк оскарження рішення.

11.10. Частина 1 статті 49. Види дисциплінарних стягнень, які можуть бути накладені на прокурора за вчинення ним дисциплінарного проступку:

1) догана;

2) заборона на строк до одного року на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (крім Генерального прокурора);

3) звільнення з посади в органах прокуратури.

12. Кодекс професійної етики та поведінки прокурорів, затверджений всеукраїнською конференцією прокурорів 27 квітня 2017 року

12.1. Стаття 4. Основні принципи професійної етики та поведінки прокурорів

Професійна діяльність прокурорів ґрунтується на принципах: верховенства права та законності [...] професійної честі і гідності, формування довіри до прокуратури [...] доброчесності, зразковості поведінки та дисциплінованості [...]

12.2. Стаття 11. Професійна честь і гідність. Формування довіри до прокуратури

[...] Своєю доброчесністю, принциповістю, компетентністю, неупередженістю та сумлінним виконанням службових обов'язків сприяти підвищенню авторитету прокуратури та зміцненню довіри громадян до неї [...]

12.3. Стаття 16. Доброчесність, зразковість поведінки та дисциплінованість

При виконанні службових обов'язків прокурор має дотримуватися загальноприйнятих етичних норм поведінки, бути взірцем доброчесності, вихованості і культури. Порушення службової дисципліни, непристойна поведінка є неприпустимими для прокурора і тягнуть за собою передбачену законом відповідальність.

12.4. Стаття 21. Недопущення поведінки, що може зашкодити репутації

Прокурору слід уникати особистих зв'язків, фінансових і ділових взаємовідносин, що можуть вплинути на неупередженість і об'єктивність виконання професійних обов'язків, скомпрометувати звання прокурора, не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний суспільний резонанс [...]

12.5. Стаття 33.Наслідки порушення вимог Кодексу

Відповідно до Закону України «Про прокуратуру» прокурори зобов'язані неухильно дотримуватися вимог цього Кодексу. Їх порушення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

У разі систематичного (два і більше разів протягом одного року) або одноразового грубого порушення правил прокурорської етики прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

13. Положення про порядок роботи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, прийняте всеукраїнською конференцією прокурорів 27 квітня 2017 року (далі - Положення)

13.1. Пункт 100. Прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності в порядку дисциплінарного провадження з підстав, визначених ч. 1 ст. 43 Закону № 1697-VII.

13.2. Пункт 102. Порядок здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурора визначається розділом VI Закону України «Про прокуратуру» № 1697-VII та цим Положенням.

ОЦІНКА СУДУ

14. Аналізуючи зміст позовної заяви та матеріали справи, колегія суддів вважає, що позов не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

15. Частиною 2 статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

16. Отже, предметом судового дослідження в даному випадку є: 1) повноваження Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів щодо прийняття оскаржуваного рішення; 2) наявність чи відсутність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку; 3) правомірність оскаржуваного рішення та застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді заборони на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду строком на шість місяців.

17. За змістом ст. 44 Закону України «Про прокуратуру» № 1697-VII (далі - Закон № 1697-VII) Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів є органом, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів.

Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів скарги (заяви), в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.

18. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів є колегіальним органом, який відповідно до Закону №1697-VII, наділений дискреційними повноваженнями під час здійснення дисциплінарного провадження, що дозволяє цьому органу на власний розсуд визначати вид дисциплінарного стягнення залежно від скоєного прокурором дисциплінарного проступку та застосовувати до прокурорів обране ним дисциплінарне стягнення.

19. Разом з тим, суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену у пункті 49 рішення від 02 листопада 2006 року по справі «Волохи проти України» (Заява № 23543/02), де Суд зазначив, що надання правової дискреції органам влади у вигляді необмежених повноважень було б несумісним з принципом верховенства права. Отже, закон має з достатньою чіткістю визначати межі такої дискреції, наданої компетентним органам, та порядок її здійснення, враховуючи законну мету цього заходу, щоб забезпечити особі належний захист від свавільного втручання.

Отже, у даній справі, судовий контроль за реалізацією дискреційних повноважень Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів полягає у перевірці наявності законних підстав для прийняття оскаржуваного рішення, додержання Комісією відповідної процедури дисциплінарного провадження, а також оцінці об'єктивності дослідження доказів у справі, додержання принципу рівності перед законом та безсторонності, врахування якості викладення доводів обох сторін та їх оцінка Комісією, мотиви прийняття оскаржуваного рішення.

20. Під час розгляду справи, Судом встановлено, що Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів дотримано порядок дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_2, передбачений нормами законодавства, чинного на час розгляду питання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Дисциплінарне провадження щодо позивача проведено з дотриманням встановлених законом строків. Позивач особисто приймала участь у засіданні Комісії 4 квітня 2018 року, надавала пояснення та докази з приводу наведених у дисциплінарній скарзі обставин, що вказує на реалізацією нею своїх права як учасника дисциплінарного провадження.

21. Зі змісту оскаржуваного рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 4 квітня 2018 року № 159дп-18 судом встановлено що прокурор ОСОБА_2 під час виконання службових обов'язків, у порушення вимог пункту 4 частини 4 статті 19 Закону України «Про прокуратуру», частини 3 статті 36, частини 2 статті 318, частини 2 статті 329 Кримінального процесуального кодексу України, статей 17, 26, 27 Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів, умисно, без дозволу суду, залишила залу суду під час підготовчого судового засідання щодо розгляду матеріалів судового провадження №1кп/200/392/17 (справа №№200/7271/17, кримінальне провадження №003741).

22. Дані обставини підтверджуються копією роздруківки аудіо запису журналу судового засідання від 30.06.2016 року по кримінальній справі №200/7271/17, копією ухвали судді Леонова А.А. та поясненнями самої ОСОБА_2

23. Зважаючи на викладене, Комісія, керуючись пунктами 1, 6 частини 1 статті 43 Закону України «Про прокуратуру» № 1697-VII дійшла висновку про наявність підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

24. Надаючи оцінку вищезазначеним обставинам, колегія суддів звертає увагу на наступне.

25. Пунктами 1, 6 статті 43 Закону України «Про прокуратуру» № 1697-VII передбачено повноваження Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів здійснювати дисциплінарне провадження щодо прокурорів і притягувати прокурора до дисциплінарної відповідальності з підстав невиконання чи неналежного виконання ним службових обов'язків; систематичного (два і більше разів протягом одного року) або одноразового грубого порушення правил прокурорської етики.

26. Для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності за невиконання чи неналежне виконання ним службових обов'язків Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів має установити, зокрема, факт ухиляння прокурора від вчинення дій, передбачених законом та посадовою інструкцією, в рамках виконання ним спеціальних повноважень або завідомо неякісне, із порушенням норм законодавства та правил професійної етики, виконання прокурором посадових обов'язків, що тягне за собою настання негативних наслідків.

27. В свою чергу, при кваліфікації дій прокурора як одноразове грубе порушення правил прокурорської етики Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів має встановити, зокрема, факт поведінки, що скомпрометувала звання працівника прокуратури, зашкодила репутації працівника прокуратури та авторитету прокуратури, викликала негативний громадський резонанс.

28. В даній справі Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів прийшла до висновку, що позивачем порушено частину 3 статті 36, частину 2 статті 318 та частину 2 статті 329 Кримінального процесуального кодексу України.

Оскільки ОСОБА_7 була призначена прокурором в кримінальній справі №1кп/200/392/17, яка розглядалася 30.06.2017 року у Жовтневому районному суді , вона була зобов'язана бути присутньою в судовому засіданні при розгляді кримінальної справи, додержуватись порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися відповідним розпорядженням головуючого.

Факт залишення ОСОБА_2 зали судового засідання під час слухання кримінального провадження без дозволу суду підтверджується матеріалами справи та не заперечується позивачем.

Судом встановлено, що під час судового засідання 30.06.2017 року по кримінальному провадженню №1кп/200/392/17 позивач клопотала про відкладення судового засідання у зв'язку з тим, що у неї закінчився робочий час та почалася обідня перерва. Суддя Леонов А.А. відмовив у задоволенні вищезазначеного клопотання. Попри відмову головуючого судді у відкладенні розгляду справи, позивач покинула залу судового засідання.

Таку поведінку ОСОБА_2 мотивувала сильною психологічною напругою та різким погіршенням стану здоров'я. При цьому позивач не повідомила про це головуючого в судовому засіданні.

Матеріали справи не містять будь-яких доказів, які б свідчили про поважність підстав для залишення позивачем зали судового засідання. Крім того, суд бере до уваги, що протягом 30.06.2017 року ОСОБА_2 не зверталася до медичних закладів зі скаргами на незадовільний стан здоров'я.

Зважаючи на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що позивач, залишивши судове засідання без дозволу суду, не виконала своїх посадових обов'язків старшого прокурора групи прокурорів по розслідуванню кримінального провадження №0003741, визначених, зокрема, статтями 36, 318, 329 Кримінального процесуального кодексу України, та допустила грубе порушення норм етики прокурора, виявивши неповагу до суду,

З огляду на встановлені обставини, відповідач вірно кваліфікував дії ОСОБА_2 як дисциплінарний проступок за пунктами 1, 6 статті 43 Закону України «Про прокуратуру» (невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків, одноразове грубе порушення правил прокурорської етики).

29. Стосовно правомірності застосування до позивача стягнення у вигляді заборони на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду строком на шість місяців, колегія суддів звертає увагу на наступне.

30. Порядок прийняття рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів у дисциплінарному провадженні стосовно прокурора визначений статтею 48 Закону України «Про прокуратуру» № 1697-VII та Положенням про порядок роботи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, прийняте всеукраїнською конференцією прокурорів 27 квітня 2017 року, якими встановлено, що при прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення. Розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності.

31. Як було встановлено вище, підставою для прийняття Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів рішення про притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та накладення на неї дисциплінарного стягнення стало невиконання/неналежне виконання своїх службових обов'язків, а також грубе порушення правил прокурорської етики.

32. Зважаючи на те, що судом встановлено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, враховуючи дискреційність повноважень Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів щодо обрання виду стягнення, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржуване рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів № 159 дп-18 від 04.04.2018 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_2» прийняте відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано; безсторонньо (неупереджено); з дотриманням принципу рівності перед законом, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку. Під час прийняття спірного рішення Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів враховано характер діяння, його наслідки, ступінь вини, відомості, що характеризують особу прокурора.

На підставі викладеного, колегія суддів не вбачає підстав для скасування оскаржуваного рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів № 159 дп-18 від 04.04.2018, а тому у задоволенні позову ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів слід відмовити.

33. За правилами ст. 139 КАС України понесені позивачем витрати у виді судового збору за подання цього позову відшкодуванню не підлягають.

34. Керуючись статтями 241-246, 255, 262, 266, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів - відмовити.

2. Рішення Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

3. Апеляційна скарга на рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Т. Г. Стрелець

Судді О. В. Білоус

В.М. Бевзенко

І.Л. Желтобрюх

М.І. Смокович