Справа № 294/383/18
Суддя: Мандро О. В.
Дата ухвалення: 2018-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

провадження № 2-а/294/28/18
справа № 294/383/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2018 року розглянувши в приміщенні суду в м. Чуднові в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Чуднівського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

21.03.2018 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача із вимогами про визнання дій з приводу складення протоколу про адміністративне правопорушення №1 від 06.03.2018 року, винесення постанови про накладення адміністративного стягнення №1 від 06.03.2018 року, притягнення позивача до відповідальності за ст.107 Кодекс України про адміністративні правопорушення (надалі по тексту - КУпАП) неправомірними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення №1 від 06.03.2018 року.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що 06.03.2018 рокувідповідачем була винесена постанова про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 107 КУпАП по факту незабезпечення 06 березня 2018 року о 11:00 год. на території реформованого КСП «імені Гагаріна» в селі Кілки виконання ветеринарно-санітарних заходів, включаючи зоогігієнічних вимог та умов, що мають забезпечуватися на потужностях для утримання тварин, незабезпечення якісними та безпечними кормами та водою тварин, жорстокого поводження з тваринами та накладення на нього штрафу в розмірі 153,00 грн., однак позивач вважає протокол та постанову незаконними, оскільки позивач в селі Кілки не займається тваринництвом, відсутні докази вини позивача у вчиненні правопорушення, обґрунтування протоколу і постанови не відповідає ст. 107 КУпАП, під час складення протоколу та винесення постанови присутнім не був.

Відповідач копію ухвали про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з доданими до неї документами отримав 25.05.2018 року, до суду надав відзив на позовну заяву, яку вважає безпідставною та необґрунтованою, було встановлено достовірні факти утримання позивачем тварин з порушенням вимог статей 7 та 10 Закону України «Про захист тварин від жорстоко поводження».

05.07.2018 року до суду позивач подав відповідь на відзив, в якій зазначає, що сільський голова не має повноважень на створення такого роду комісій, про проведення перевірки позивач не повідомлявся та не брав участі у ній.

Заперечення на відповідь на відзив відповідач у визначений судом строк не надав, клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін від учасників справи до суду не надходило.

На підставі статей 162, 175, 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по тексту - КАС України) суд вважає можливим розглядати справу без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Суд, дослідивши матеріали справи прийшов до висновку, що адміністративний позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 107 КУпАП передбачено відповідальність за порушення правил щодо карантину тварин, інших ветеринарно-санітарних вимог, передбачених Законом України «Про ветеринарну медицину», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з епізоотіями.

Згідно постанови №1 від 06.03.2018 року, винесеної головним державним інспектором Чуднівського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області Далеким М.М., ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.107 КУпАП по факту незабезпечення 06 березня 2018 року о 11:00 год. на території реформованого КСП «імені Гагаріна» в селі Кілки виконання ветеринарно-санітарних заходів включаючи зоогігієнічних вимог та умов, що мають забезпечуватися на потужностях для утримання тварин, незабезпечення якісними та безпечними кормами та водою тварин, жорстокого поводження з тваринами та накладення на нього штрафу в розмірі 153,00 грн. (а.с.5).

У відповідності до вимог ч.2 ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Підставою для притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення особою адміністративного правопорушення.

Відповідно до положень статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи (ст.277-2 КУпАП).

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у справі, про час і місце її розгляду та інше.

Як вбачається із матеріалів справи, справа про адміністративне правопорушення розглядалася за відсутності позивача, що позбавило його можливості скористатись правами передбаченими статтею 268 КУпАП, доказів про своєчасне сповіщення позивача про місце і час розгляду справи відповідачем суду не надано.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем при винесенні постанови №1 від 06.03.2018 року про притягнення позивача до адміністративної відповідальності не були дотримані положення та процесуальні вимоги КУпАП при розгляді справи, в зв'язку з чим є наявні підстави вважати оскаржену постанову протиправною та скасувати її.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС Україниу справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п. 19 ст. 4 КАС Україниіндивідуальний акт - акт (рішення) суб'єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Статтею 5 КАС України визначено, щокожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до ст. 19 КАС Україниюрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Статтею 254 КУпАП передбачено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених ст.258 цього Кодексу.

При цьому відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є серед іншого і протокол про вчинення адміністративного правопорушення.

Таким чином, складання протоколу є процесуальною дією суб'єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено право особи, права та свободи якої було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Відтак, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушених прав та бути адекватним наявним обставинам.

Разом з тим, розгляд питання правомірності складання протоколу про адміністративне правопорушення в окремому позовному провадженні без аналізу матеріалів про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та рішення суб'єкта владних повноважень, винесеного за результатами їх розгляду, у сукупності з іншими доказами, не дозволить ефективно захистити та відновити порушене право позивача, не відповідає завданням адміністративного судочинства та у подальшому може призвести до виникнення нових судових спорів.

На підставі наведеного вище та керуючисьстаттею 19 частиною 2 Конституції України, статтями 7, 107, 245, 251, 254, 268, 277-2, 278, 280 КУпАП, статтями 2, 4, 5, 19, 77, 162, 175, 241 - 246, 255, 262, 295 КАС України, статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Визнати дії головного державного інспектора Чуднівського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області Далекого М.М. щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.107 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 153,00 грн. протиправними.

Скасувати постанову №1 головного державного інспектора Чуднівського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області Далекого М.М. від 06.03.2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.107 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 153,00 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Чуднівський районний суд Житомирської області шляхом подачі апеляційної скарги.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.В. Мандро