Справа № 826/11271/18
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2018-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення заяви податкового органу без руху

20 липня 2018 року м. Київ № 826/11271/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Келеберда В.І., ознайомившись зі заявою про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків у адміністративній справі

Головного управління ДФС у м. Києві (04119, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19 )
доФОП ОСОБА_1 (02068, АДРЕСА_1)
пропідтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків,
В С Т А Н О В И В:

20.07.2018 о 08 год. 17 хв. до Окружного адміністративного суду м. Києва надійшла заява Головного управління ДФС у м. Києві про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків - ФОП ОСОБА_1.

Ознайомившись з поданою заявою, суд приходить до висновку про необхідність залишення її без руху, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 283 Кодексу адміністративного судочинства України, (далі - КАС України) заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинна містити: 1) найменування адміністративного суду; 2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв'язку заявника; 3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв'язку, якщо такий відомий, щодо сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті; 4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника; 5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються; 6) підпис уповноваженої особи суб'єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Оскільки ст. 283 КАС України не встановлено інше, зазначене правило поширюється і на випадки звернення органу доходів і зборів з відповідною заявою.

Згідно з ст. 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Одночасно Закон України "Про судовий збір" визначає випадки, коли судовий збір не підлягає сплаті шляхом виключення відповідних заяв із числа об'єктів справляння та судового збору та встановлення пільг щодо слати судового збору.

Так, вичерпний перелік заяв, за подання яких не справляється судовий збір наведено у ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір", а пільги щодо сплати судового збору встановлені у ст. 5 цього Закону.

Тобто, Закон України "Про судовий збір" передбачає сплату судового збору за подання до суду позовної заяви чи будь-якої іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Виходячи зі змісту ст. 283 КАС України, заява є підставою для здійснення провадження у справі за зверненням органів доходів і зборів за особливою процедурою, а тому, відповідно, вважається особливою формою позовної заяви, яка є об'єктом справляння судового збору.

За таких обставин, позивач зобов'язаний додати до заяви документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання суб'єктом владних повноважень до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік", установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2018 у розмірі 1762,00 грн.

Таким чином, останньому, за подання вказаної заяви необхідно сплатити судовий у розмірі 1762,00 грн.

При зверненні до суду з заявою про підтвердження обґрунтованості умовного арешту майна платника податків ГУ ДФС у місті Києві просить відстрочити сплату судового збору. При цьому, жодних доказів на підтвердження відсутності у заявника коштів для сплати судового збору останнім не надано.

Крім того, частиною 2 статті 161 КАСУ передбачено, що суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Однак, позивачем не надано жодних доказів, що підтверджують надсилання даної заяви рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані судом недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду оригіналу документу про сплату судового збору за звернення до суду з заявою у розмірі встановленому Законом України "Про судовий збір", а саме, у розмірі 1762,00 грн. та доказів направлення заяви іншим учасникам справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 241-243 248, 283 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Головного управління ДФС у м. Києві про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків залишити без руху.

2. Встановити заявнику строк до 11 год. 00 хв. 23.07.2018 для усунення недоліків поданої заяви.

3. Попередити заявника, що невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів.

Ухвала, відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.І. Келеберда