Справа № 263/479/18
Суддя: Сухарьок Михайло Гаврилович
Дата ухвалення: 2018-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

23 липня 2018 року справа № 263/479/18

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Донецький апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: Сухарька М.Г., Гаврищук Т.Г., Шишова О.О., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 24 квітня 2018 року в справі № 263/479/18 за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в місті Маріуполі Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

До Донецького апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 24 квітня 2018 року в справі № 263/479/18.

Ухвалою Донецького апеляційного адміністративного суду від 20 червня 2018 року апеляційну скаргу було залишено без руху в зв'язку із пропущенням строку звернення з апеляційною скаргою та встановлено строк для усунення виявлених недоліків протягом десяти днів з моменту отримання копії вказаної ухвали.

На адресу суду надійшла заява апелянта про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження. Поважність пропуску апелянтом строку оскарження рішення суду першої інстанції обґрунтована тим, що в період з 22.05.2018 по 08.06.2018 мати позивача перебувала на стаціонарному лікуванні. На підтвердження цієї обставини до заяви додано копію свідоцтва про народження та копію виписки з медичної карти.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 не надано до суду належних доказів обґрунтування поважності причин пропуску ним строку на апеляційне оскарження рішення Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 24 квітня 2018 року.

Зокрема, відповідно до наявної в матеріалах справи довіреності (а.с.22) у справі брав участь представник позивача - ОСОБА_2, яка разом з ОСОБА_1 брала участь в судовому засіданні 09.02.2018, а також сама - 24.04.2018, що підтверджено журналом судового засідання (а.с.34-36). 24 квітня 2018 року в присутності ОСОБА_2 суддею Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області Ковтуненком В.О. було роз'яснено, що апеляційна скарга на це судове рішення подається протягом десяти днів. Такий порядок оскарження рішень суду першої інстанції в справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності встановлений положеннями ст. 286 Кодексу адміністративного судочинства України.

Тобто, останнім днем строку звернення з апеляційною скаргою на рішення Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 24 квітня 2018 року було 04 травня 2018 року. Отже, перебування матері ОСОБА_1 з 22.05.2018 по 08.06.2018 на стаціонарному лікуванні не є поважною причиною пропуску вказаного процесуального строку. Викладений в апеляційній скарзі довід щодо отримання повного тексту рішення 24.05.2018 не приймається судом, оскільки, як вже було зазначено, в судовому засіданні брав участь представник позивача.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов'язані з непереборними та об'єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання апеляційної скарги.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п'ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Обґрунтовуючи висновки про обов'язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов'язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, тільки наявність об'єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 16 березня 2018 року в справі № 808/418/17.

Оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на апеляційне оскарження, на які заявник посилається як на поважні, суд виходить з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів і з того, чи мав заявник за таких обставин можливість своєчасно реалізувати право на апеляційне оскарження.

За таких обставин, суд дійшов висновку щодо відсутності об'єктивних перешкод для звернення ОСОБА_1 з апеляційною скаргою у визначені положеннями ст. 286 Кодексу адміністративного судочинства України строки.

Згідно з ч. 1 статтею 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції ОСОБА_1 засобами поштового зв'язку копію ухвали від 20 червня 2018 року не отримував, із її текстом ознайомився в електронному вигляді з Єдиного державного реєстру судових рішень 11 липня 2017 року. Тому суд обчислює десятиденний строк для усунення недоліків апеляційної скарги з цієї дати.

Керуючись ст.ст. 299, 321, 325, 327-331 Кодексу адміністративного судочинства України,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 24 квітня 2018 року в справі № 263/479/18 за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в місті Маріуполі Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання колегією суддів та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з моменту її складення в порядку, визначеному ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Колегія суддів М. Г. Сухарьок

Т. Г. Гаврищук

О. О. Шишов