Справа № 9901/386/18
Суддя: Мороз Л.Л.
Дата ухвалення: 2018-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 липня 2018 року

Київ

справа №9901/386/18

адміністративне провадження №П/9901/386/18

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Мороз Л.Л., перевіривши позовну заяву ОСОБА_2 до Комітету Верховної Ради України з питань правосуддя і правової політики про визнання відмови неправомірною,-

ВСТАНОВИВ:

15 січня 2018 року ОСОБА_2 (надалі також - позивач) звернувся до Верховного Суду із адміністратвним позовом до Верховної Ради України (надалі - відповідач, Комісія), в якому просив:

- визнати за позивачем набуття права на відставку судді;

- зобов'язати Верховну Раду України внести зміни до Постанови від 12 листопада 2015 року №788-VIII в частині підстави звільнення, а саме замість звільнення ОСОБА_2 з посади судді Золочівського районного суду Львівської області у зв'язку із досягненням 65-річного віку, вказати звільнений з посади судді Золочівського районного суду Львівської області у зв'язку із відставкою.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 23 січня 2018 року відмовив у відкритті провадження на підставі пункту 2 частини першої статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки у спорі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав є така, що набрали законної сили, постанова суду.

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 8 травня 2018 року скасовано ухвалу від 23 січня 2018 року в частині позовних вимог про визнання права ОСОБА_2 на відставку судді, а справу в цій частині направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 червня 2018 року позовну заяву залишено без руху та надано десятиденний строк з дня отримання її копії для подання уточненої позовної заяви.

На виконання зазначеного судового рішення позивачем подано заяву про уточнення позовних вимог, згідно з якою позивач, зокрема, просить визнати неправомірною відмову Комітету Верховної Ради України з питань правосуддя і правової політики щодо звільнення його з посади судді у зв'язку з набуттям права на відставку.

Верховний Суд, вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження у справі в цій частині позовних вимог виходить з наступного.

Згідно зі статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до частини першої статті 2 КАС є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

За змістом частини першої статті 5 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до частини1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження; спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби;

Згідно з частинами 1, 3 статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб'єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Правовий статус комітетів Верховної Ради України закріплюється Конституцією, Регламентом Верховної Ради України, Законом України «Про комітети Верховної Ради України» від 4 квітня 1995 року і положеннями про комітети, які затверджуються парламентом.

Особливість правового статусу комітетів полягає в тому, що вони, будучи органами Верховної Ради України, не складають самостійну систему органів державної влади, а отже не можуть бути відповідачем у справі адміністративної юрисдикції у розумінні норм КАС України, зокрема п.9 ч.1 ст.4 цього Кодексу.

Так, у статті 1 Закону України «Про комітети Верховної Ради України» зазначено, що комітет відповідальний перед Верховною Радою України і підзвітний їй. У ньому також визначено функції комітетів Верховної Ради України, а саме: законопроектну, організаційну та контрольну.

Правовий аналіз вказаних норм свідчить, що під справою адміністративної юрисдикції розуміється переданий на вирішення адміністративного суду спір, що виник між двома суб'єктами суспільства, стосовно їх прав та обов'язків у певних правовідносинах, в яких хоча б одна із цих суб'єктів законодавчо уповноважена владою керувати поведінкою іншого, а останній зобов'язаний виконувати вимоги і приписи такого владного суб'єкта.

У відповідності до пункту 1 частини 1 статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Разом з цим, позивач реалізував своє право на судовий захист, звернувшись до суду із вимогами до Верховної Ради України про визнання набуття права на відставку судді та зобов'язання розглянути його заяву про звільнення з посади судді Золочівського районного суду Львівської області у зв'язку з набуттям права на відставку.

Відповідно до частини 3 статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України копія ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі надсилається особі, яка подала позовну заяву, разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді.

Керуючись статтями 170, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до Комітету Верховної Ради України з питань правосуддя і правової політики про визнання відмови неправомірною.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її прийняття та набирає законної сили після її перегляду в апеляційному порядку або після закінчення строку на апеляційне оскарження.

...........................

Л.Л. Мороз,

Суддя Верховного Суду