Справа № 826/11310/16
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2018-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

19 липня 2018 року № 826/11310/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Маруліної Л.О., розглянувши в порядку письмово провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до третя особа без самостійних вимогВищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кваліфікаційно-дисциплінарна коміся адвокатури Рівненської області
провизнання протиправним та скасування рішення

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі також - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі також - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Рівненської області, про визнання протиправним та скасування Рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № V-005/2016 від 26.05.2016 щодо позивача.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва Келеберди В.І. від 02.08.2016 відкрито провадження у справі № 826/11310/16 та призначено судове засідання на 23.08.2016.

В призначене судове зсідання прибув представник відповідача. У зв'язку з неявкою позивача та третьої особи, судом ухвалено рішення про перехід до розгляду в письмовому провадженні по зазначеній справі.

В подальшому на підставі розпорядження про повторний автоматичний розподіл від 10.10.2017 № 6670 та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.10.2017 визначено суддю Маруліну Л.О. для розгляду адміністративної справи № 826/1310/16 та ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.10.2017 вищевказану справу призначено до судового розгляду на 20.12.2017.

У вказане судове засідання з'явився представник відповідача. Позивач та представник третьої особи не з'явились. Головуючим суддею повідомлено, що через канцелярію суду 20.11.2017 від позивача надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. Судом ухвалено про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.01.2018 задоволено вищевказане клопотання позивача та призначено провести судове засідання в режимі відеоконференції 06.02.2018.

У вказане судове засідання з'явився позивач, представник відповідача та третьої особи не з'явились. Через канцелярію суду від 06.02.2018 представником відповідача подано клопотання про розгляд справи без його участі. Клопотань про відкладення або про розгляд справи без представника третьої особи не надходило.

Позивачем підтримано позовну заяву в повному обсязі, просив задовольнити її, обґрунтовуючи тим, що Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прийнято оскаржуване Рішення з порушенням порядку установленого законодавством, а доводи, які викладено в ньому не ґрунтуються на фактах та не підтверджені доказовою базою, у зв'язку з чим, це Рішення повинне бути визнано протиправним та скасовано.

Відповідачем надано письмові заперечення проти задоволення позовних вимог, в обґрунтування чого посилався на обставини встановлені під час здійснення перевірки діяльності позивача, яку останній здійснював представляючи інтереси підсудного ОСОБА_2

Представником третьої особи своїх пояснень чи заперечень по суті позову не викладено, в судові засідання не з'являвся.

У зв'язку з неявкою представників сторін та згідно з частиною дев'ятою статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Судом задоволено клопотання та ухвалено продовжити розгляд справи в письмовому провадженні.

Разом з тим, 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Дослідивши матеріали справи, Окружним адміністративним судом міста Києва встановлено, що в червні 2015 року ОСОБА_2 звернувся з заявою до КДКА Рівненської області про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання обов'язків по захисту ОСОБА_3 Рішенням ДП КДКА Рівненської області № І-Д/24-4 від 25.06.2015 відмовлено в порушенні дисциплінарної справи щодо позивача.

Рішенням Вищої КДКА № Х-012/2015 від 13.11.2015 рішення ДП КДКА Рівненської області скасовано, матеріали перевірки направлено до КДКА Рівненської області для нового розгляду на стадію проведення перевірки.

Рішенням ДП КДКА Рівненської області № І-Д/32-4 від 18.02.2016 прийнято Рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи щодо позивача.

В подальшому, рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № V-005/2016 від 26.05.2016 задоволено скаргу ОСОБА_2 та скасовано рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області № І-Д/32-4 від 18.02.2016 про відмову в порушенні щодо позивача, який має посвідчення адвоката, дисциплінарної справи, що порушено за п.5 ч.2 ст.34 Закону України «По адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме за невиконання чи неналежне виконання своїх професійних обов'язків під час захисту брата заявника - ОСОБА_2 та направлено її на розгляд КДКА Рівненської області.

Як стверджує позивач, оскаржуване Рішення було ухвалено не враховуючи усіх обставин справи, а позивач, як адвокат, здійснював стосовно свого підзахисного усі належні заходи, жодних претензій в останнього як у клієнта до адвоката у ОСОБА_2 не було, навпроти, у зв'язку з тим, що брат підзахисного знайшов адвоката з міста Києва, позивача попросили підтримати клопотання про заміну його на іншого адвоката.

Жодних правопорушень, що встановлені Рішенням у позивача стосовно його підзахисного не було.

Не погоджуючись із вказаним Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № V-005/2016 від 26.05.2016, вважаючи його протиправним, незаконним та прийнятим з порушенням термінів, позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Вирішуючи адміністративний спір по суті, суд зазначає наступне.

Повноваження, порядок формування та діяльність КДКА визначаються Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішеннями з'їзду адвокатів України, Статутом Національної асоціації адвокатів України (надалі - «НААУ»), актами Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України цим Положенням та Регламентом КДКА, який затверджується Радою адвокатів України та іншими актами НААУ.

Основними засадами діяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є відкритість, гласність, законність, незалежність, об'єктивність, колегіальність прийняття рішень, їх обов'язковість, право на оскарження рішень КДКА у передбачених Законом випадках.

До повноважень Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належить: організація та проведення кваліфікаційних іспитів; прийняття рішень про видачу свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю, про позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю; здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішеннями з'їзду адвокатів України, Статутом Національної асоціації адвокатів України (НААУ), рішеннями Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України цим Положенням та Регламентом КДКА.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури здійснює контроль за додержанням адвокатами зобов'язань, що передбачені діючим законодавством України, Присяги адвоката України, Правил адвокатської етики та інших актів НААУ; виявляє причини та умови, що сприяли вчиненню адвокатами дисциплінарних проступків, наданню правової допомоги на низькому професійному рівні, та розробляє рекомендації стосовно заходів щодо усунення цих причин і умов.

В Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури створені кваліфікаційна палата та дисциплінарна палата.

При цьому, дисциплінарна палата розглядає скарги громадян, окремі ухвали судів, постанови суддів, постанови, подання слідчих органів, голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії або її членів, заяви адвокатських об'єднань, підприємств, установ, організацій та громадян на дії адвокатів; вирішує питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, розглядає порушені з цих питань справи, приймає рішення про застосування дисциплінарного стягнення або про відмову у притягненні адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Статтею 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Загальні умови, підстави для притягнення та види дисциплінарної відповідальності адвоката регламентовано Розділом VI Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року № 5076-VI.

Відповідно до статті 33 Закону, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Частиною 1 статті 36 Закону визначено, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Згідно статті 37 Закону, дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до частини 3 статті 38 Закону, заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

В силу статті 39 Закону, за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Статтею 40 Закону визначено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

Судом встановлено, що відповідно до доручення Рівненського обласного центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги № 017-0000699 від 13.12.2014 адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво № 431 від 30.09.2004, видане Рівненською обласною КДКА, 15.06.2015) було призначено для надання безоплатної вторинної правової допомоги (здійснення захисту особи, затриманої за підозрою у вчиненні злочину та/або відносно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою) ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (термін дії доручення закінчувався не раніше закінчення розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту).

Дорученням Рівненського обласного центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги № 017-0000046 від 26.01.2015 року адвоката ОСОБА_1 було призначено для надання безоплатної вторинної правової допомоги (здійснення захисту, здійснення представництва інтересів особи у кримінальному провадженні, у якому підзахисного визнано потерпілим та складання документів процесуального характеру) ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 (це доручення діяло до закриття кримінального провадження, закінчення останнього судового провадження з перегляду судових рішень, використання всіх національних засобів правового захисту).

28.04.2015 ухвалою Сарненського районного суду Рівненської області клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 у кримінальній справі № 0000760, про заміну захисника, задоволено, ухвалено надати обвинуваченому іншого захисника-адвоката для здійснення захисту його інтересів.

11.06.2015 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області надійшла скарга ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво № 431 від 30.09.2004, видане Рівненською обласною КДКА), 15.06.2015 надійшли доповнення до заяви.

Відповідно до матеріалів справи, заявником ОСОБА_2, свою скаргу на дії позивача, як адвоката його брата ОСОБА_3, обґрунтовано тим, що позивач неналежно виконував свої професійні обов'язки, зокрема, не володіє на достатньому рівні українською мовою, не залучив до справи запропонованих заявником свідків, не з'являвся до СІЗО на вимогу брата, задніми числами підписував документи у справі. Тому, через неналежну правову допомогу його брат відмовився від такого адвоката.

Рішенням І-Д/24-4 від 25.06.2015 КДКА Рівненської області відмовила в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 за скаргою ОСОБА_2.

Рішенням ВКДКА від 13.11.2015 рішення КДКА Рівненської області від 25.06.2015 скасоване та направлено матеріали справи для нового розгляду.

Рішенням № І-Д/32-4 дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області від 18.02.2016 відмовлено в порушенні дисциплінарної справи відносно позивача за скаргою ОСОБА_2.

Не погодившись із вказаним рішенням, 15.03.2016 ОСОБА_2 звернувся із скаргою до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на Рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області № І-Д/32-4 від 18.02.2016.

Відповідно до Рішення № V-005/2016 від 26.05.2016 Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури вирішено скаргу ОСОБА_2 на вказане рішення № І-Д/32-4 від 18.02.2016 про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 задоволено її частково. Вказане рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області скасовано та ухвалено нове рішення, яким порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 та направлено справу до КДКА Рівненської області для розгляду дисциплінарної справи та прийняття рішення.

Згідно статті 41 Закону, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

Таким чином, лише за результатами розгляду дисциплінарної справи по суті дисциплінарною палатою приймається рішення про встановлення факту вчинення адвокатом дисциплінарного проступку із застосуванням до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, у зв'язку із відсутністю підстав для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Лише за результатом розгляду дисциплінарної справи по суті дисциплінарною палатою буде виявлено, чи вчинявся адвокатом дисциплінарний проступок.

При цьому, оскаржуване позивачем рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області про порушення дисциплінарної справи містить лише попередні висновки щодо наявності в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку та не встановлює факт вчинення позивачем конкретного дисциплінарного проступку.

Окремо суд зазначає, що порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що у процесі перевірки виявлені ознаки дисциплінарного проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або ж спростування.

Стосовно доводів позивача про те, що оскаржуване рішення відповідача прийняте з порушенням терміну притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності судом не приймається, адже скаргу скаржником подано, як зазначалось вище, 11.06.2015 у зв'язку із дворазовим оскарженням в адміністративному порядку рішень дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, про що є докази в матеріалах справи, термін розгляду затягувався та автоматично пролонгувався, що не вважається судом рушенням з боку відповідача.

До того ж, доречно зазначити, що оскаржуване рішення прийнято 26.05.2016, а первинну скаргу ОСОБА_2 подано 11.06.2015 та відповідно до зазначеного, відповідач вклався в термін одного року, згідно ч. 2 ст. 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Щодо обставин встановлених оскаржуваним рішенням, слід зазначити, що в матеріалах справи не містяться докази ознайомлення адвоката з матеріалами кримінального провадження, подання адвокатом скарг на дії слідчого, прокурора, на ухвалу судді про прийняття рішення щодо запобіжного заходу до підсудного такого як тримання під вартою, клопотань та скарг за фактом отримання підозрюваним тілесних ушкоджень, який обвинувачений отримав під час перебування в СІЗО, як стверджував брат підзахисного, також до матеріалів справи не надано.

Натомість в матеріалах справи є докази про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення працівниками правоохоронних органу Рівненської області та за фактом зловживання службовим становищем працівниками СВ Рокитнівського ВП Сарненського ВП ГУ НП в Рівненській області (а.с. 152-153), позивачем також не надано доказів вчинення відповідних дій щодо оскарження вказаних обставин, які було вчинено проти обвинуваченого-підзахисного.

Доречно зазначити, що вищевказаною ухвалою Сарненського районного суду Рівненської області від 28.04.2015 встановлено, що клопотання заявлене обвинуваченим ОСОБА_3 про зміну захисника у зв'язку з висловленням недовіри призначеному йому захиснику ОСОБА_1 є обґрунтованим та відповідає вимогам чинного законодавства.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Слід зазначити, що позивачем, в позовній заяві вказано, що він не заперечував проти своєї заміни на іншого адвоката для обвинуваченого ОСОБА_3 та зважаючи на те, що ухвала Сарненського районного суду Рівненської області від 28.04.2015 набрала законної сили, а позивачем не надано суду доказів її оскарження у зв'язку з незгодою щодо встановлених обставин, викладених в ній, суд доходить висновку, що факт недовіри обвинуваченого до ОСОБА_1 мав місце.

Відповідно до статті 7 Правила адвокатської етики затверджених Звітно-виборним з'їздом адвокатів України 09 червня 2017 року (далі по тексту - Правила адвокатської етики) у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об'єднання) зобов'язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення вчинення правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх вчиненню його клієнтом або іншими особами.

Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Статтею 19 Правил адвокатської етики встановлено, що адвокату забороняється приймати доручення, якщо результат, якого бажає клієнт, або засоби його досягнення, на яких клієнт наполягає, є протиправними, або якщо доручення клієнта виходить за межі професійних прав і обов'язків адвоката. У випадках, якщо зазначені обставини не є очевидними, адвокат має надати відповідні роз'яснення клієнту. Якщо за таких обставин не вдається узгодити з клієнтом зміну змісту доручення, адвокат зобов'язаний відмовитись від укладення договору з клієнтом. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Адвокату категорично забороняється використовувати при виконанні доручення клієнта незаконні та неетичні засоби, зокрема, спонукати свідків до надання завідомо неправдивих показань, вдаватися до протизаконних методів тиску на протилежну сторону чи свідків (погроз, шантажу, тощо), використовувати свої особисті зв'язки (чи в окремих випадках особливий статус) для впливу прямо або опосередковано на суд або інший орган, перед яким він здійснює представництво, або захист інтересів клієнтів, використовувати інформацію, отриману від колишнього клієнта, конфіденційність якої охороняється законом, використовувати інші засоби, що суперечать чинному законодавству або цим Правилам (стаття 25 Правил адвокатської етики).

Зважаючи на встановлені обставини по справі та на докази наявні в матеріалах справи, суд дійшов висновку про неналежне виконання своїх посадових обов'язків як адвоката щодо свого підзахисного ОСОБА_3, що встановлено в оскаржуваному Рішенні № V-005/2016 від 26.05.2016, а тому обставини встановлені в оскаржуваному рішенні є вірними, а саме рішення прийняте відповідно до вимог чинного законодавства.

В матеріалах справи міститься Заява про вступ у справу в якості третьої особи на стороні ВКДКА без висунення самостійних вимог на предмет спору, яка надійшла від ОСОБА_2.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Зважаючи на вказане, судом відмовлено у задоволенні цієї заяви, у зв'язку з тим, що рішення прийняте по даній справі жодним чином не впливає на права, свободи, інтереси або обов'язки ОСОБА_2, а всі пояснення, заяви, клопотання та твердження останнього, як рідного брата обвинуваченого, який був підзахисним позивача у даній справі, наявні в матеріалах. На думку суду, додаткових пояснень, свідчень від ОСОБА_2 не потрібно, а тому підстави залучати його до справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, відсутні.

Підсумовуючи викладене, суд зазначає, що оскаржуване рішення прийнято у межах повноважень Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та у порядку, встановленому Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а докази наявні в матеріалах справи є достатніми та допустимим для прийняття обґрунтованого, законного судового рішення, а тому підстави для скасування рішення та задоволення позову відсутні.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Керуючись положеннями статей 2, 7, 9, 11, 44, 72-78, 79,139, 194, 241-246, 250, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Рівненської області, про визнання протиправним та скасування Рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № V-005/2016 від 26.05.2016.

Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ч. 1 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України. апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини п'ятої статті 246 Кодексу адміністративного судочинства України:

Позивач: ОСОБА_1, АДРЕСА_2

Відповідач: Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, 04071, м. Київ, вул. Ярославська, 6;

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Рівненської області, 33013, м. Рівне, вул. Директорії, 3, кв. 1.

Суддя Л.О. Маруліна