Справа № 823/2012/17
Суддя: О.А. Рідзель
Дата ухвалення: 2018-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2018 року справа № 823/2012/17

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рідзеля О.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом обслуговуючого кооперативу ПАРУС до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_1 про визнання неправомірним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

05.12.2017 у Черкаський окружний адміністративний суд звернувся обслуговуючий кооператив ПАРУС (далі позивач) з адміністративним позовом про визнання неправомірним та скасування рішення головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_1 (далі відповідач) від 09.06.2017 №28 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Позов мотивовано тим, що позивач 14.04.2017 отримав будівельний паспорт на будівництво одноквартирного садибного двоповерхового житлового будинку з підвалом та будівництво господарської будівлі.

27.04.2017 відповідачем за № ЧК 71 зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об'єкті «Будівництво одноквартирного садибного двоповерхового житлового будинку з підвалом; будівництво господарської будівлі» по вул. Гетьмана Опари, б/н в м.Сміла, Черкаської області де зазначено, що будівництво буде здійснюватися відповідно до будівельного паспорту від 14.04.2017, виданого управлінням архітектури, регулювання забудови та земельних відносин виконавчого комітету Смілянської міської ради.

Позивач наголошує, що маючи намір використовувати належну йому на праві власності земельну ділянку відповідно до її цільового призначення, виконав вимоги законодавства України у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та отримав будівельний паспорт і направив повідомлення про початок виконання будівельних робіт з доданим пакетом необхідних документів.

Також, позивач вважає, що жодних недостовірних даних щодо подання документа, що дає право на виконання будівельних робіт в Управління ДАБІ у Черкаській області не подавав і виконав усі вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, у звязку з чим, просив задовольнити позов.

Відповідач надав суду відзив на позов, в якому зазначив, що подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспорту із землею з цільовим призначенням для іншої житлової забудови (замість необхідного з цільовим використанням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)), розцінюється як подання недостовірних даних щодо подання документа, що дає право на виконання будівельних робіт (повідомлення про початок виконання будівельних робіт) на забудову земельної ділянки з цільовим призначенням для іншої житлової забудови (на які не поширюється даний вид дозвільного документу), чим порушено 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5, п. 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.11.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт».

Враховуючи те, що виявлено розбіжності між даними, зазначеними у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, які є підставою вважати об'єкт під час будівництва самочинним будівництвом, та керуючись статтею 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», було скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 27.04.2017 №ЧК 71. Тому просив відмовити у задоволенні позову.

У звязку з наданням учасниками справи заяв про розгляд справи без їх участі, суд дійшов висновку вирішити спір у порядку письмового провадження на підставі ч.3 ст.194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) та згідно з ч.4 ст.229 КАС України не здійснювати фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

Обслуговуючому кооперативу «Парус» на праві власності належить земельна ділянка площею 17,9962 га, на вул. Гетьмана Опари в м. Сміла Черкаської області з цільовим призначенням відповідно до свідоцтва про право власності на землю від 13.05.2015 для іншої житлової забудови.

14.04.2017 позивач отримав будівельний НОМЕР_1 на будівництво одноквартирного садибного двоповерхового житлового будинку з підвалом та будівництво господарської будівлі по вул. Гетьмана Опари в м. Сміла Черкаської області.

У зв'язку з цим, 27.04.2017 позивачем подано відповідачу повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об'єкті «Будівництво одноквартирного садибного двоповерхового житлового будинку з підвалом; будівництво господарської будівлі» за вказаною адресою, яке зареєстровано за №ЧК 71.

08.06.2017 головними інспекторами будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_1В і ОСОБА_2 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті «Будівництво одноквартирного садибного двоповерхового житлового будинку з підвалом; будівництво господарської будівлі», за наслідками якої прийняте спірне рішення від 09.06.2017 №28 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 27.04.2017 №ЧК 71.

Надаючи оцінку встановленим обставинам в контексті позовних вимог, суд врахував ч.2 ст.19 Конституції України, якою встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами 2, 4 ст. 26 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон №3038-VI) передбачено, що суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Статтею 27 Закону № 3038-VI визначено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Пунктом 2.16 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103 передбачено, що після направлення замовником відповідно до статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції України будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт.

Порядком виконання будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, передбачено перелік об'єктів, будівництво яких здійснюється після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, серед яких: індивідуальний (садибний) житловий будинок, садовий, дачний будинок не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) площею до 300 кв. метрів; господарські будівлі і споруди, зокрема гаражі, які розташовані на присадибних, дачних і садових земельних ділянках.

Отже, одноквартирний садибний двоповерховий житловий будинок з підвалом, господарська будівля, що має намір побудувати позивач входить до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Суд врахував, що підставою прийняття оскаржуваного рішення стало подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспорту із землею з цільовим призначенням для іншої житлової забудови (замість необхідного з цільовим використанням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)), що розцінюється як подання недостовірних даних щодо подання документа, що дає право на виконання будівельних робіт (повідомлення про початок виконання будівельних робіт) на забудову земельної ділянки з цільовим призначенням для іншої житлової забудови (на які не поширюється даний вид дозвільного документу).

Оцінюючи наведену аргументацію оскаржуваного рішення, суд врахував, що позивач на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 13.05.2015 є власником земельної ділянки площею 17,9962 га розташованої на вул. Гетьмана Опари в м.Сміла Черкаської області. Цільовим призначенням земельної ділянки, згідно свідоцтва, є: для іншої житлової забудови.

Відповідно до п. 5 ст. 20 Земельного кодексу України види використання земельної ділянки в межах певної категорії земель (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони) визначаються її власником або користувачем самостійно в межах вимог, встановлених законом до використання земель цієї категорії, з урахуванням містобудівної документації та документації із землеустрою.

За змістом статті 19 Земельного кодексу України та розділу ІІ Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23.07.2010 №548, цільові призначення «для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)» та «для іншої житлової забудови» відносяться до категорії поділу за основним цільовим призначенням до земель житлової та громадської забудови.

14.04.2017 позивачем отримано будівельний НОМЕР_1 на будівництво одноквартирного садибного двоповерхового житлового будинку з підвалом та будівництво господарської будівлі на вул. Гетьмана Опари в м. Сміла Черкаської області.

До повідомлення про початок виконання будівельних робіт позивачем був доданий правовстановлюючий документ на земельну ділянку - свідоцтво про право власності, у якому вказано цільове призначення земельної ділянки для іншої житлової забудови, а також, як підстава початку будівництва вищезгаданий будівельний паспорт.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що жодних недостовірних відомостей у повідомленні про початок виконання будівельних робіт позивачем не зазначено.

Суд звернув увагу, що вищезгаданий будівельний паспорт від 14.04.2017 №16 скасовано рішенням головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 від 27.06.2017 №941 з підстав використання земельної ділянки не за цільовим призначенням.

Разом з тим, постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 07.12.2017 у справі №823/1640/17, яка набрала законної сили 23.01.2018 рішення про скасування будівельного паспорта від 14.04.2017 №16 визнано протиправним та скасовано з тих мотивів, що такий вид санкції або відповідальності суб'єктів містобудування, як скасування будівельного паспорта, не передбачено нормами Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 №208/94-ВР та Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекції України, затвердженого Указом Президента України від 09.07.2014 №294.

Крім іншого, вищевказані обставини були предметом розгляду Смілянським міськрайонним судом справи №703/2010/17, постановою у якій від 15.11.2017, що залишена без змін за наслідками апеляційного оскарження, скасовано постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_2 №104 від 21 червня 2017 року у справі про притягнення до адміністративної відповідальності керівника ОК «Парус» ОСОБА_4

Так, у вищевказаній постанові Смілянський міськрайонний суд дійшов висновку, що подане ОК «Парус» повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 24.04.2017 № ЧК 71 в частині інформації про земельну ділянку було заповнене згідно встановленої форми і не містить недостовірних даних щодо цільового призначення земельної ділянки.

Згідно з ч.4 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи, що обставини та підстави скасування вищевказаного будівельного паспорта та, як наслідок, повідомлення про початок виконання будівельних робіт були предметом дослідження наведених судових рішень, які набрали законної сили, на підставі ч.4 ст.78 КАС України такі обставини не підлягають доказуванню.

Для вирішення спору суд також врахував, що статтею 41 Конституції України проголошено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

Відповідно до частини четвертої статті 373 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 №435-IV (далі ЦК України) власник земельної ділянки має право використовувати її на свій розсуд відповідно до її цільового призначення.

В силу частин першої-третьої статті 375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Власник земельної ділянки або землекористувач має право вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків згідно з частиною другою статті 152 Земельного кодексу України.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Здійснивши системний аналіз норм чинного законодавства та наявних у матеріалах справи доказів суд дійшов висновку, що спірне рішення про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 24.04.2017 № ЧК 71 є неправомірним та підлягає скасуванню, оскільки порушено конституційне право позивача, як власника земельної ділянки, реалізувати право на забудову відповідно до її цільового призначення.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд зазначає, що згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи часткове задоволення позовних вимог та керуючись ст.139 КАС України, суд дійшов висновку стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь позивача судовий збір в сумі 1600 грн.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов обслуговуючого кооперативу «Парус» задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_1 від 09.06.2017 №28 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 24.04.2017 № ЧК 71.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України () на користь обслуговуючого кооперативу «Парус» () судовий збір за подання позову в сумі 1600,00 грн. (одна тисяча шістсот гривень 00 коп.).

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.А. Рідзель