Справа № 522/23223/17
Суддя: Чернявська Л. М.
Дата ухвалення: 2018-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/522/791/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 липня 2018 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого - судді Чернявської Л.М.

при секретарі судового засідання Ткаченко О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в м. Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду 11 грудня 2017 року з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо винесення постанови №610/17 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27.11.2017 року, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.34, абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та було накладено штраф у розмірі 10200 грн. відповідно до ч.5 ст. 96 КУпАП; визнання протиправною та скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №610/17 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27.11.2017 року, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.34, абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та було накладено штраф у розмірі 10200 грн. відповідно до ч.5 ст. 96 КУпАП. Також позивач просить поновити йому строк на звернення до суду для оскарження постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що він є власником ? частини квартири АДРЕСА_1. 11листопаду 2017 року позивач отримав поштою: акт № 001164, яким встановлено, що ОСОБА_1 було змінено зовнішні габаритні розміри квартири АДРЕСА_2, шляхом її перебудови, а саме перебудови приміщення №2 (веранда) та добудови додаткового приміщення тамбуру, без отримання права на виконання такого виду робіт, чим порушено ч.1 ст.34, абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абзацу 2 п.5 порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ за № 466 від 13.04.2011 року; протокол про адміністративне правопорушення від 01.11.2017 року; припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 01.11.2017 року, які складені головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2.

Вказаним приписом поставлені вимоги набути в установленому законом порядку право на виконання будівельних робіт за даною адресою або привести самочинно реконструйований об?єкт у відповідність до технічного паспорту, виготовленого ТОВ «Нове БТІ» від 30.05.2016 року за № 00113084 у термін до 01.01.2018 року. 05 грудня 2017 року позивач отримав поштою постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради по справі про адміністративне правопорушення від 27.11.2017 року № 610/17, якою він визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КпАП України та на нього накладено штраф в розмірі 10 200 грн.

З даною постановою позивач не згоден, вважає її незаконною та такою, що підлягає скасуванню з тих підстав, щоУправлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті за адресою: АДРЕСА_3, без законних підстав, за відсутності власника квартири. Акт проведення перевірки позивачеві не надавався для ознайомлення, протокол про адміністративне правопорушення складений за відсутності позивача, припис про усунення порушення законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил не вручався позивачеві. Сама справа про адміністративне правопорушення розглянута без участі позивача, а під час розгляду даної справи не з?ясованівсі обставини. Так, відповідно до висновку технічної можливості поділу квартири позивача № 1399/05-16 від 30.05.2016 року, технічного паспорту від 30.05.2016 року, довідки 2023-10/214-Р від 28.04.2016 року, декларації про готовність до експлуатації об?єкту від 20.04.2016 року № ОД46 позивач зареєстрував ? частку квартири, а відповідно дане реконструкція квартири не може вважатися самочинним будівництвом.

Провадження по справі відкрито 26 грудня 2017 року.

До суду 08 лютого2018 року надійшов відзив на позов від Управління державного архітектурно-будівельного контролю ОМР, відповідно до якого відповідач не погоджується з позовом, оскільки вказує, що є підстави вважати, що реконструкція квартири АДРЕСА_4, що належить позивачеві, та в результаті якої було змінено зовнішні габаритні розміри квартири, шляхом її перебудови, а саме перебудови приміщення №2 (веранда) та добудови додаткового приміщення тамбуру, проведена без отримання права на виконання такого виду робіт. Щодо порушення порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення, зазначеного позивачем, то такий порядок не порушувався, позивач своєчасно сповідувався про час і дати розгляду справи, отримував необхідні документи, а надані позивачем пояснення не спростовують встановлених фактів. Крім того, припис про зупинення виконання будівельних робіт позивачем не оскаржувався.

У судове засідання представник позивача не з?явився, надав заяву, про розгляд справи за його відсутності, вимоги підтримав та просив задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був сповіщений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ст. 205 КАС України суд вважає за можливе розглянути дану адміністративну справу у відсутності сторін, на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши всі наявні докази у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління держаного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2 у період з 25.10.2017 року по 01.11.2017 року на підставі наказу № 01-13/251ДАБК від 29.06.2017 р., направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 25.10.2017 р. № 001164 та звернення мешканців будинку №62 по вул. Канатній в м. Одесі(вхід. № 01-6/694-ПР від 20.10.2017 р. про незаконну реконструкцію квартири в будинку №3 по вул. Гімназичній в м. Одесі, проведений позаплановий захід державного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил по реконструкції квартири № 6-а за адресою: м. Одеса, вул.Гімназична, 3, за результатами якого складено Акт про виконання ОСОБА_1 будівельних робіт із реконструкції квартири № 6-а за адресою: м. Одеса, вул.Гімназична, 3, шляхом зміни зовнішніх габаритних розмірів квартири шляхом її перебудови, а саме: перебудовано приміщення №2 (веранда), а також добудови додаткового приміщення тамбуру без отримання права на виконання такого виду робіт, чим порушено ч.1 ст.34, абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абзацу 2 п.5 порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ за № 466 від 13.04.2011 року.

На підставі виявлених порушень Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 01.11.2017 року складений припис яким поставлені вимоги набути в установленому законом порядку право на виконання будівельних робіт за даною адресою або привести самочинно реконструйований об?єкт у відповідність до технічного паспорту, виготовленого ТОВ «Нове БТІ» від 30.05.2016 року за № 00113084 у термін до 01.01.2018 року.

01.11.2017 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління держаного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке, передбачена частиною 5 статті 96 КУпАП, та вказано, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 15.11.2017 року о 12.30 годині у приміщенні Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради.

В усіх вказаних документах відсутній підпис позивача та вказано, що він від підпису та отримання відмовився.

27.11.2017 року заступником начальника начальником інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_3 винесено постанову № 610/17 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після:подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо обєктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), та щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо обєктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Відповідно до абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Відповідно до абзацу 2 п.5 порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ за № 466 від 13.04.2011 року, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1) та обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Суд встановив, що за даними єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об?єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анолювання зазначених документів, відсутня інформація стосовно реєстрації дозвільних документів на проведення будівельних робіт з реконструкції за адресою: АДРЕСА_5.

Таким чином, позивач виконав реконструкцію квартири АДРЕСА_4, що належить позивачеві, та в результаті якої було змінено зовнішні габаритні розміри квартири, шляхом її перебудови, а саме перебудови приміщення №2 (веранда) та добудови додаткового приміщення тамбуру, без отримання права на виконання такого виду робіт, чим порушив ч.1 ст.34, абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абзацу 2 п.5 порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ за № 466 від 13.04.2011 року

Тобто, наявність встановленого Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1) знайшло своє підтвердження в судовому засіданні, а тому суд вважає посилання позивача на відповідність його дій по реконструкції квартири, встановленим нормам і правилам, безпідставним, а наявність складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена по ч.5 ст. 96 КУпАП, доведеною.

При цьому, судом встановлено, що позивач звертався на адресу відповідача із заявою щодо перенесення розгляду справи про адміністративне правопорушення, в зв?язку з чим розгляд було перенесено. Оскаржувана постанова, яка винесена без участі позивача, направлена йому 28.11.2017 року, а отримана 05.12.2017 року, що підтверджується матеріалами справи.

Таким чином, як встановлено судом, оскаржувана постанова була отримана позивачем по пошті 05.12.2017 року, через вісім днів з дати винесення, а отже звернувшись до суду 11.12.2017 року позивач не пропустив строк на оскарження цієї постанови.

Відповідно до ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до вимог ст. 9 Конституції України та Закону України "Про ратифікацію Конвенції" від 17.07.1997 року, Конвенція про захист прав людини та основних свобод та протокол до неї, є частиною національного законодавства України. Вимогами ст. 6 ЄКПЛ та ст. 2- 4 Протоколу № 7 до Конвенції, які застосовуються і при розгляді справ про адміністративне правопорушення, закріплено право особи на справедливий суд, що включає в себе право на доступ до матеріалів справи, право на захист та юридичну допомогу, право на надання доказів, проведення експертизи та залучення свідків, право бути повідомленим про час та місце слухання справи та присутнім при розгляді його справи судом. Та основне те, що особа має право бути негайно і детально проінформована зрозумілою для нього мовою компетентним органом державної влади про характер та причини обвинувачення, мати час і можливість, необхідні для підготовки свого захисту та захищати себе особисто чи використовувати захисника.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, КАС Україні та в контексті Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень.

У Конституції України проголошено демократичною, соціальною, правовою державою ( ст. 1) і визнано, що найвищою соціальною цінністю в Україні є людина , її права і свободи та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, а їх утвердження і забезпечення є головним обов'язком держави (ст. 3), права та свободи людини є невідчужуваними і непорушними ( ст. 21).

Відповідно до ст. 6, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, до яких відносяться виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад, шляхом, в тому числі, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації, тощо.

Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; залучати до проведення перевірок представників експертних організацій, фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; тощо.

Згідно з п. 5, 7 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю та така перевірка може проводитися, зокрема, на підставі звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до п. 16, 17 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до ч. 5 статті 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, -тягнуть за собою накладення штрафу від п'ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У судовому засіданні встановлено, що в діях Позивача є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.96 КУпАП так як ОСОБА_1 виконано реконструкцію квартири АДРЕСА_4, що належить позивачеві, та в результаті якої було змінено зовнішні габаритні розміри квартири, шляхом її перебудови, а саме перебудови приміщення №2 (веранда) та добудови додаткового приміщення тамбуру, без отримання права на виконання такого виду робіт.

Відповідно ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Суд вважає, що відсутність позивача під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, є в даному випадку тією обставиною, яка не перешкоджає посадовій особі достовірно з?ясувати всі факти, які вимагає ст. 280 КУпАП.

Так, проведення будівельних робіт без отримання відповідного права документально підтверджено, а позивач не наводить жодних доказів, які б спростували ті факти, які наведені відповідачем.

Частиною 1 ст.77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 зазначеної статті в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд встановив, що відповідачем, як субєктом владних повноважень, на якого згідно приписів ст.77 КАС України покладено обовязок доведення правомірності свого рішення, надано докази, які спростовують доводи позивача та підтверджують законність та обґрунтованість постанови, що оскаржується, а тому підстави для задоволення позову ОСОБА_1 відсутні.

Керуючись ст.ст. 19, 63 Конституції України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року, ст.ст. 242-246 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позову до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо винесення постанови №610/17 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27.11.2017 року, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.34, абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та було накладено штраф у розмірі 10200 грн. відповідно до ч.5 ст. 96 КУпАП; визнання протиправною та скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №610/17 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27.11.2017 року, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.34, абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та було накладено штраф у розмірі 10200 грн. відповідно до ч.5 ст. 96 КУпАП.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржено до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги у письмовій формі через Приморський районний суд м. Одеси (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи) протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у випадку якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне рішення суду складено та підписано 13 липня 2018 року.

Суддя Л. М. Чернявська

09.07.2018