Справа № 826/15198/17
Суддя: Лічевецький І.О.
Дата ухвалення: 2018-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Мельничука В.П., Ісаєнко Ю.А., при секретарі - Шевчук А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 березня 2018 року адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «АЛІГОЛ» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ

Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛІГОЛ» (надалі за текстом - «ТОВ «АЛІГОЛ») звернулось до суду з позовом про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення № від 08.11.2017 р., яким до позивача застосовано штрафні санкції за порушення термінів реєстрації податкових накладних у загальній сумі 296 277 грн. 80 коп.

На обґрунтування своїх вимог позивач зазначав, що в порушення вимог пункту 34 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України (надалі за текстом - «ПК України») відповідач не відобразив у системи електронного адміністрування ПДВ суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, у зв'язку з чим він був позбавлений можливості здійснити реєстрацію податкових накладних.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 березня 2018 р. адміністративний позов задоволено повністю.

В апеляційній скарзі Головне управління ДФС України у м. Києві (надалі за текстом - «ГУ ДФС у м. Києві»), посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення і прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, скаржник посилається на те, що реєстрація податкових накладних є обов'язком платника податків.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач наполягає на тому, що суд першої інстанції об'єктивно та повно дослідив обставини справи і дійшов правильних висновків про те, що відповідачем протиправно прийнято спірне податкове повідомлення-рішення з огляду на те, що ПК України не передбачено проведення камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних.

Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, Київський апеляційний адміністративний суд дійшов наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що 19 жовтня 2017 р. посадовцями ГУ ДФС у м. Києві проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «АЛІГОЛ» за жовтень-грудень 2015 р., лютий 2016 р.

Результати перевірки оформлено актом № 10492/26-15-12-07-20/37141945 від 19.10.2017 р.

Згідно цьому акту позивачем, у жовтні 2010 р., лютому 2016 р. та березні 2016 р. здійснено реєстрацію податкових накладних із порушенням граничних термінів їх реєстрації на строк від 24 до 118 днів.

На підставі висновків, викладених в акті перевірки, ГУ ДФС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення № від 08.11.2017 р., яким до позивача застосовано штрафні санкції за затримку реєстрації податкових накладних у загальній сумі 296 277 грн. 80 коп.

Ухвалюючи рішення у справі, суд першої інстанції виходив з того, що предметом камеральної перевірки можуть бути виключно дані, зазначені у податкових деклараціях.

Однак із такими висновками погодитись неможна, оскільки суд попередньої інстанції дійшов їх із порушенням норм матеріального закону.

Відповідно до пункту 201.10 статті 200 ПК України, у редакції, що була чинною на момент виникнення спірних правовідносин, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Пунктом 120-1.1 статті 201-1 ПК України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

Таким чином, встановивши порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних, ГУ ДФС у м. Києві правомірно прийняла рішення про застосування штрафних санкцій.

Помилковим є висновок окружного адміністративного суду про те, що предметом камеральної перевірки не може бути своєчасність реєстрації податкових накладних.

Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України передбачалось, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21 грудня 2016 р. № 1797-VIII, який набув чинності 01.01.2017 р., було внесено зміни у наведену правову норму.

Відповідно до цих змін предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Приймаючи до уваги, що відповідач провів камеральну перевірку 19 жовтня 2017 р., останній діяв у межах наданий йому повноважень.

Не може бути підставою для задоволення позову і посилання ТОВ «АЛІГОЛ» на те, що ГУ ДФС у м. Києві протиправно не відобразило суму податкового кредиту у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, у зв'язку з чим підприємство було позбавлене можливості податкові накладні.

Згідно пункту 200-1.3 статті 200-1 ПК України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (SНакл), обчислену за такою формулою: еНакл = еНаклОтр + еМитн + еПопРах + еОвердрафт - еНаклВид - еВідшкод - еПеревищ.

Водночас, за приписами пункту 201.10 статті 201 ПК України якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200 1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов'язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Разом з тим, порушення наведених законодавчих приписів позивач не вчинив жодних дій щодо перерахунку коштів на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

З огляду на викладене ухвалене у справі судове рішення підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову у задоволенні позову.

Керуючись статтями 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 березня 2018 року скасувати та прийняти нову постанову.

У задоволенні адміністративного суду відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на постанову суду може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Постанова складена в повному обсязі 10 липня 2018 р.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

суддя В.П.Мельничук

суддя Ю.А.Ісаєнко