Справа № 688/844/18
Суддя: Козачук С. В.
Дата ухвалення: 2018-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа 688/844/18
№ 2-а/688/24/18
Рішення

Іменем України

04 липня 2018 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді Козачук С.В.,

з участю секретаря судового засідання Гаврилової Н.К.,

позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань в м. Шепетівка у порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради, завідувача сектору з питань державно-будівельного контролю Шепетівської міської ради ОСОБА_2 про визнання дій неправомірними та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

28 березня 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради (далі сектор з питань ДАБК Шепетівської міської ради), завідувача сектору з питань ДАБК Шепетівської міської ради ОСОБА_2 про визнання дій неправомірними та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 08.02.2018 року відповідачем видано направлення №12 на проведення позапланового заходу для здійснення перевірки будівництва та експлуатації гаража з надбудовою на прибудинковій території житлового будинку №10 по вул. А.Молодики в м. Шепетівка Хмельницької області.

За результатами вказаної перевірки 05.03.2018 року завідувачем сектору з питань ДАБК Шепетівської міської ради ОСОБА_2 видано припис, в якому зазначено, що експлуатація самовільно збудованого на прибудинковій території житлового будинку №10 по вул. А.Молодики в м. Шепетівка Хмельницької області гаража з надбудовою розмірами в плані 4,87 м ? 3,27 м. здійснюється ОСОБА_1 без введення обєкта в експлуатацію, що є порушенням вимог ч.8 ст.39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». ОСОБА_1 надано строк до 07.05.2018 року для усунення виявлених вище порушень. Цього ж дня відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, а 20.03.2018 року винесено постанову №2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.9 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн.

Оскільки вона неодноразово повідомляла для осіб, які складали протокол про адміністративне правопорушення, що вона ніякого відношення до експлуатації самовільно збудованого на прибудинковій території житлового будинку №10 по вул. А. Молодики в м. Шепетівка Хмельницької області гаража з надбудовою не має, на відміну від чоловіка ОСОБА_4, який є власником автомобіля НОМЕР_1, зареєстрований та проживає разом з нею, отже вважає, що відповідачем не було дотримано вимог чинного законодавства, що призвело до грубого порушення її прав та інтересів. А тому, просить суд визнати неправомірними дії завідувача сектору з питань ДАБК Шепетівської міської ради про притягнення її до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст.96 КУпАП, визнати незаконною і скасувати постанову №2 від 20.03.2018 року про накладення стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн. і закрити провадження у справі відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП, у звязку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.

Ухвалою судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Березової І.О. від 10 квітня 2018 року відкрито спрощене позовне провадження по справі.

У звязку з відставкою судді Березової І.О. вказану справу 04.06.2018 року прийнято до провадження суддею Козачук С.В. і призначено до судового розгляду.

08.06.2018 року відповідач - завідувач сектору з питань ДАБК Шепетівської міської ради ОСОБА_2 подав відзив на позов, у якому проти задоволення позову заперечив, просив у його задоволенні відмовити в повному обсязі посилаючись на те, що за зверненням Шепетівської адміністративно-комунальної інспекції та мешканців жилових будинків №10,12,14, та у відповідності до п.7 постанови КМУ від 12.05.2011р. № 553 «Про затвердження порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» працівниками сектору з питань ДАБК Шепетівської міської ради у період з 20.02.2018 року по 05.03.2018 року здійснено позапланову перевірку щодо дотримання вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил при будівництві та експлуатації гаража з надбудовою, збудованого на прибудинковій території житлового будинку №10 по вул. Молодики в м. Шепетівка Хмельницької області. За результатами перевірки складено акт, протокол про адміністративне правопорушення та дано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. ОСОБА_1 від пояснення та підпису в акті перевірки відмовилась. Припис отримати також відмовилась. Акт перевірки, протокол та припис їй було направлено поштою. Лист вона отримала 07.03.2018 року. 20.03.2018 року на підставі акта перевірки від 05.03.2018 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 05.03.2018 року, припису на усунення порушення від 05.03.2018 року, листа з поліції з відібраними поясненнями ОСОБА_1 завідувачем сектору ДАБК було винесено постанову. Крім того, перед винесенням постанови про аміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 вжито ряд заходів щодо встановлення власника прибудови за вказною вище адресою. З пояснень ОСОБА_1 вбачається що саме вона користується гаражем у власних цілях, а тому у задоволенні адміністративного позову просив відмовити.

26.06.2018 року позивачем ОСОБА_1 подано відповідь на відзив, у якій зазначено, що акту та протоколу про адміністративне правопорушення не підписувала, в її присутності вони не складались. Вказала, що вони лише у квітні 2008 року стали власниками квартири АДРЕСА_1. Попередній власник ОСОБА_5 надав їм розписку про те, що даний гараж рахується за цією квартирою. Отже вважає, що перевірка є неправомірною оскільки вона гараж не будувала і не є субєктом містобудування. Зазначила, що протокол про адміністративне правопорушення складено з порушенням ст. 256 КУпАП. З огляду на те, що неправомірні дії відповідача порушили права позивача та мають певні юридичні наслідки для неї у виді адміністративного стягнення, вважає оскаржувану постанову необґрунтованою та винесеною без урахування всіх обставин, що мали значення для її прийняття з порушенням процесуального та матеріального права, тому підлягає скасуванню.

Позивач ОСОБА_1 у судовому засідані підтримала заявлені вимоги в повному обсязі та просила позов задовольнити. В подальшому в судове засідання не зявилась подала до суду заяву про продовження розгляду справи у її відсутність.

Представник відповідача сектору з питань ДАБК ОСОБА_3 в судовому засіданні позов не визнала, просила відмовити у його задоволенні в повному обсязі, оскільки дії відповідача та оскаржувана постанова є правомірними. В подальшому в судове засідання не зявилась подала до суду заяву про продовження розгляду справи у її відсутність.

Завідувач сектору з питань ДАБК ОСОБА_2 у судовому засіданні позов не визнав, з підстав викладених у відзиві. Вказав, що під час перевірки встановлено, що ОСОБА_1 в порушення вимог ч.8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» вчинено правопорушення, а саме: експлуатація самовільно збудованого на прибудинковій території житлового будинку №10 по вул. А. Молодики в м. Шепетівка Хмельницької області гаража з надбудовою розмірами 4,87 м ? 3,27 м. здійснюється ОСОБА_1 без введення обєкта в експлуатацію, за що позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 9 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн. Підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності стали матеріали, складені за наслідками проведеної перевірки та лист поліції. Просив у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Вислухавши пояснення позивача, відповідачів, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, відзив, відповідь на відзив, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом встановлено, що за зверненням Шепетівської адміністративно-комунальної інспекції, мешканців жилових будинків №10, 12, 14, що вул. А. Молодики в м. Шепетівка працівникам сектору з питань ДАБК Шепетівської міської ради видано направлення №12 на підставі якого ними у період з 20.02.2018 року по 05.03.2018 року здійснено позапланову перевірку дотримання вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил при будівництві та експлуатації гаража з надбудовою, збудованого на прибудинковій території житлового будинку №10 по вул. Молодики в м. Шепетівка Хмельницької області ОСОБА_1

За результатами перевірки 05.03.2018 року завідувачем сектору з питань ДАБК Шепетівської міської ради ОСОБА_2 складено акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, які були направлені листом позивачу ОСОБА_1

20.03.2018 року завідувачем сектору з питань ДАБК Шепетівської міської ради ОСОБА_2 на підставі вказаних документів та листа з поліції з відібраним поясненням ОСОБА_1 постановою №2 позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 9 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн.

Не погодившись з такими діями відповідача та винесеною ним постановою про адміністративне правопорушення, позивач звернулась з даним адміністративним позовом до суду.

Суд, вирішуючи заявлені позовні вимоги, зважає на наступне.

Згідно акту приймання-передачі відомчого житлового фонду в комунальну власність від 01.08.2001 року житловий будинок по вул. Крупської,10 в м.Шепетівка передано до комунальної власності.

Позивачу ОСОБА_1 та її чоловіку ОСОБА_4 на підставі договору обміну квартир, посвідченого приватним нотаріусом Шепетівського міського нотаріального округу 03.04.2008 року, р.№2191, належить на праві власності квартира АДРЕСА_2 (до перейменування Крупської, 10) в м.Шепетівка.

Згідно акту від 27.12.2017 року на прибудинковій території житлового будинку №10 по вул.А.Молодики в м.Шепетівка виявлено самовільно збудований гараж з надбудовою, власника цієї будівлі не встановлено.

Згідно повідомлення начальника Шепетівського ВП ГУНП в Хмельницькій області від 29.01.2018 року встановлено власника прибудови по вул.А.Молодика, 10, ним згідно наданих пояснень є ОСОБА_1

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та притягнення винних у порушенні законодавства у сфері містобудування осіб до відповідальності врегульовані Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі-Закон України №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553), Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР(далі - Закон України №208/94-ВР).

У відповідності до ч.1 та 4 ст.41 Закону України від 17.02.2011 року № 3038 «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі-Закон № 3038-IV) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Пунктом 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі Порядок № 553), встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно пункту 1 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Пунктами 16,17 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно - будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно п.20 Порядку №553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідно до статті 9 Закону України від 20.05.1999 № 687-XIV "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

За правилами ст.26 Закону №3038-VI забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва.

Суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування

Згідно з п.1 ч.1 ст.34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється (ч.8 ст.39 Закону №3038-VI).

Таким чином, аналіз вищезазначених правових норм дає підстави для висновку про те, що здійсненню будь-якого з видів будівельних робіт, передує повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт. А експлуатація закінченого об'єкта будівництва дозволяється тільки після прийняття його в експлуатацію.

Відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, передбачена статтею 96 КУпАП.

Відповідно до ч.9 ст.96 КУпАП експлуатація обєктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність обєкта до експлуатації, вчинені щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною восьмою цієї статті, тягнуть за собою накладення штрафу від пятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, визначає Порядок накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 (далі Порядок №244).

Згідно пункту 9 Порядку №244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Водночас у пункті 10 Порядку №244 зазначено, що уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Пунктом 16 Порядку №244 встановлено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі-справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Згідно з пунктом 17 Порядку №244 справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до пункту 19 Порядку №244 доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

За правилами ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як встановлено в суді, ні з протоколу ні з акту перевірки не вбачається, чому відповідач дійшов висновку про те, що правопорушення вчинені саме громадянкою ОСОБА_1

З пояснень позивача ОСОБА_1 вбачається, що житло належить їм з чоловіком на підставі договору обміну квартирами від 03.04.2008 року, однак обстежувані відповідачем будівлі ними не будувались, правовстановлюючі документи на них відсутні, а приміщення гаража з надбудовою збудовано взагалі 25-30 років тому. Автомобілем позивач не користується, а тому гараж нею не експлуатується.

Вказане підтвердили і допитані у судовому засіданні свідки. Так, свідки ОСОБА_6, ОСОБА_7, які є сусідами позивача, та чоловік позивача ОСОБА_4, показали, що приміщення гаража з надбудовою використовує саме останній, який і є власником транспортного засобу, а не позивач ОСОБА_1 Правовстановлюючі документи на будівлю відсутні, гараж з надбудовою збудовано 25-30 років тому.

При цьому, на спростування таких пояснень позивача та свідків, відповідачем не надано жодного належного доказу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78цього Кодексу. В адміністративних справах пропротиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Із наявних у суду матеріалів, не вбачається сукупності доказів, передбачених ст. 251 КУпАП України, які б свідчили про вчинення позивачем інкримінованого їй правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших субєктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку субєктів владних повноважень.

За наведених обставин, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог, позов задовольнити частково, скасувати оскаржувану постанову і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи) у відповідності до ч.3 ст. 286 КАС України.

Керуючись ст.ст. 9, 72-78, 90, 241, 243-246, 262, 286 КАС України, суд

ухвалив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради, завідувача сектору з питань державно-будівельного контролю Шепетівської міської ради ОСОБА_2 про визнання дій неправомірними та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення задовольнити частково.

Постанову завідувача сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради ОСОБА_2 №2 від 20 березня 2018 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у виді штрафу в розмірі 8500 гривень за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушенняскасувати та надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 09 липня 2018 року.

Суддя С.В. Козачук