Справа № 820/4770/17
Суддя: Бартош Н.С.
Дата ухвалення: 2018-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 липня 2018 р. Справа № 820/4770/17
Харківський апеляційний адміністративний суд у складі головуючого судді Бартош Н.С., суддів: Мінаєвої О.М. , Макаренко Я.М. розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у Харківській області на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 05.12.2017р. по справі №820/4770/17

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління ДФС у Харківській області

про скасування вимоги,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 05.12.2017р. зазоволено позов ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Харківській області про скасування вимоги.

На зазначену постанову суду Головного управління ДФС у Харківській області подало апеляційну скаргу. Також апелянтом заявлене клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги.

Відповідно до п. 13 Перехідних положень КАС України (в редакції, що діє з 15.12.2017 р.) судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання ним чинності.

Згідно з ч. 2 ст. 186 КАС України (в редакції, яка діяла до 15.12.2017 р.) апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

З матеріалів справи вбачається, що рішення суду першої інстанції ухвалене 05.12.2017 р., а апеляційна скарга подана до суду першої інстанції 11.06.2018 р., тобто з пропуском строку, визначеного ч. 2 ст. 186 КАС України (в редакції, яка діяла до 15.12.2017 р.).

З матеріалів справи вбачається, що первинно апеляційна скарга на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.12.2017 р. у справі № 820/4770/17 відповідачем подана 13.12.2017 р.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 27.12.2017 р. апеляційна скарга ГУ ДФС залишена без руху та надано строк для усунення недоліків шляхом сплати судового збору за її подання в розмірі 704,00 грн.

На виконання вимог цієї ухвали, 10.01.2018 р. контролюючий орган направив до суду апеляційної інстанції клопотання про відстрочення сплати судового збору на 30 календарних дні в розмірі 704,00 грн. з відповідним обґрунтуванням та наданням відповідних доказів, а саме: надано довідку ГУ ДФС від 02.01.2018 №2/20-40-05-29 про відсутність коштів для сплати судового збору. Також відповідачем подано відповідні докази, а саме: повідомлення ГУ ДФС України у Харківській області від 03.01.2018 №33/8/2040-10-10-05 щодо безспірного списання грошових коштів з рахунку ГУ ДФС, з якого здійснюється сплата судового збору.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 15.01.2018 року клопотання ГУ ДФС задоволено частково, надано ГУ ДФС строк для усунення недоліків апеляційної скарги 14 календарних днів.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 05.02.2018 апеляційна скарга відповідача була повернута із зазначенням про те, що неспроможність сплатити судовий збір не підтверджується належними і допустимими доказами, що не відповідає дійсним обставинам справи.

З матеріалів справи також вбачається, що 02.04.2018 р. контролюючим органом повторно було подано апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строків та платіжне доручення про сплату судового збору у розмірі 704,00 грн.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 06.04.2018 р. вказане клопотання ГУ ДФС та апеляційну скаргу прийнято, але надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги на 10 календарних днів з дня вручення ухвали для доплати судового збору у розмірі 256,00 грн. та надання до суду апеляційної інстанції уточненої апеляційної скарги із вірним зазначенням дати судового рішення, яке оскаржується, разом з копіями апеляційної скарги для осіб, які беруть участь у справі.

На виконання вимог цієї ухвали відповідачем надано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 256,00 грн., але не виконано ухвалу суду в частині надання до суду апеляційної інстанції уточненої апеляційної скарги із вірним зазначенням дати судового рішення, яке оскаржується, разом з копіями апеляційної скарги для осіб, які беруть участь у справі.

У звязку з цим, ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 26.04.2018 р. апеляційну скаргу повернуто скаржнику.

Втретє апеляційна скарга подана відповідачем 11.06.2018 р., до якої апелянтом додане клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги.

В обґрунтування поданого клопотання відповідач по справі послався на те, що Головним управлінням ДФС 19.04.2018 р. було подано клопотання про надання платіжного доручення № 1154 від 18.04.2018 р. на суму 256,00 грн., але інспектором при поданні апеляційної скарги була припущена технічна помилка при невідповідності апеляційної скарги вимогам чинного законодавства.

На підставі цього, апелянт вважає, що строк на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.12.2017 р. у цій справі був пропущений відповідачем внаслідок непереборних обставин, що не залежали від волі сторони, яка подавала апеляційну скаргу, тобто ГУ ДФС, а отже є поважними причинами.

При цьому, апелянт зазначив, що відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в ухвалі від 10.04.2018 р. по справі №820/3511/17, відсутність бюджетних асигнувань, призначених для сплати судового збору, на підтвердження чого податковим органом надано копії документів, є поважними причинами пропущення процесуального строку на оскарження судових рішень.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 27.06.2018 р. апеляційну скаргу залишено без руху та надано апелянту строк протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху шляхом надання до Харківського апеляційного суду клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги із зазначенням поважних причин пропуску строку.

На виконання вимог ухвали від відповідача надійшла заява про поновлення строку на подання апеляційної скарги, в якій апелянт просить визнати причини пропуску строку поважними та поновити строк на подання апеляційної скарги.

В обґрунтування поданого клопотання апелянт зазначив, що при повторному поданні апеляційної скарги, у звязку з її повернення внаслідок неможливості у строк, визначений судом, сплатити судовий збір за її подання, працівником ГУ ДФС допущено технічну помилку в даті винесення постанови Харківського окружного адміністративного суду, а саме: замість 05.12.2017 вказано 05.12.2018, що фактично та обєктивно не могло бути, враховуючи дату її подання - 30.03.2018. При цьому, разом із поданням (повторно) апеляційної скарги, відповідачем заявлено клопотання по поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Харківського окружного адміністративного суду саме від 05.12.2017 року у справі №820/4770/17. Також апелянт зазначив, що копія первинно поданої апеляційної скарги із вірним зазначенням дати оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, міститься у матеріалах даної справи, відповідно до положень ч. 7 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України.

Крім того, апелянт послався на те, що постанова Харківського окружного адміністративного суду від 05.12.2017 у справі №820/4770/17 є очевидно незаконною та необґрунтованою (судом першої інстанції невірно встановлено фактичні обставини справи), що є підставою для її скасування.

Дослідивши доводи поданого клопотання колегія суддів дійшла до висновку про його необґрунтованість, з настуних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Колегія суддів зазначає, що поважними причинами пропуску строку на подання апеляційної скарги можуть бути визнані лише такі обставини, які є обєктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та повязані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З матеріалів справи вбачається, що при повторному зверненні з апеляційною скаргою відповідачем виконані вимоги ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 06.04.2018 р. не в повному обсязі, оскільки відповідачем ухвала про залишення апеляційної скарги без руху в частині доплати судового збору була виконана, але відповідач не виконав вимоги ухвали суду в частині надання до суду апеляційної інстанції уточненої апеляційної скарги із вірним зазначенням дати судового рішення, яке оскаржується, разом з копіями апеляційної скарги для осіб, які беруть участь у справі, у звязку з чим ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 26.04.2018 р. повторно подану апеляційну скаргу повернуто заявнику. При цьому, вказана ухвала суду є чинною та відповідачем в касаційному порядку не оскаржувалася.

В свою чергу, допущення працівником контролюючого органу технічної помилки не є непереборною обставиною, яка обєктивно перешкоджала відповідачу скористатися правом на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. Крім того, залишаю без руху вдруге подану апеляційну скаргу, судом апеляційної інстанції надана апелянту можливість вказаний недолік апеляційної скарги усунути чим відповідач не скоритався.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що копію ухвали про повернення апеляційної скарги відповідач отримав 04.05.2018 р., а втретє апеляційна скарга подана лише 11.06.2018 р. Обґрунтувань з приводу неможливості подання апеляційної скарги після її повернення, відповідач по справі не наводить.

Що стосується посилання апелянта на очевидну незаконність та необґрунтованість рішення суду першої інстанції, колегія суддів зазначає, що повноваженнями щодо надання правової оцінки законності чи незаконності рішенню суду першої інстанції належить виключно суду апеляційної чи касаційної інстанцій. Крім того, зазначена обставина не безумовною підставою для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними та підставою поновлення такого строку.

Відповідно ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Устименко проти України від 06.10.2015 року Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою потворного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Європейський суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Отже, беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що у даному випадку зазначені скаржником причини пропуску строку оскарження не виправдовують втручання у принцип остаточності рішення.

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про відсутність встановлених законом підстав для поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги, а тому, надане позивачем клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

На підставі наведених вище обставин, колегія суддів дійшла до висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст. 121, 295, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Головного управління ДФС у Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження постанову Харківського окружного адміністративного суду від 05.12.2017 по справі № 820/4770/17 відмовити.

Визнати неповажними вказані у заяві причини пропуску строку звернення з апеляційною скаргою Головного управління ДФС у Харківській області на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 05.12.2017 по справі № 820/4770/17.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у Харківській області на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 05.12.2017р. по справі №820/4770/17 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Харківській області про скасування вимоги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)ОСОБА_2
Судді(підпис) (підпис) ОСОБА_3 ОСОБА_4