Справа № 1540/3349/18
Суддя: Соколенко О. М.
Дата ухвалення: 2018-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 1540/3349/18
УХВАЛА

16 липня 2018 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Соколенко О.М., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 (ОСОБА_1) до Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради, третя особа - ОСОБА_3, про визнання протиправними інформацію листа та дій, -

В С Т А Н О В И В:

09 липня 2018 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (ОСОБА_1) до Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради, третя особа - ОСОБА_3, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною інформацію листа управління архітектури та містобудування Одеської міської ради від 30.08.2017 року № 01-11/3747-122пз-П про не відповідність затвердженій містобудівній документації розташування земельних ділянок, цільове призначення яких змінюються, а саме, земельної ділянки площею 120 кв.м. (кадастровий номер № НОМЕР_1), земельної ділянки площею 143 кв.м. (кадастровий номер № НОМЕР_2), що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка);

- визнати протиправними дії управління архітектури та містобудування Одеської міської ради щодо надання листом від 30.08.2017 року № 01-11/3747-122пз-П інформації про не відповідність затвердженій містобудівній документації розташування земельних ділянок, цільове призначення яких змінюються, а саме, земельної ділянки площею 120 кв.м. (кадастровий номер № НОМЕР_1), земельної ділянки площею 143 кв.м (кадастровий номер № НОМЕР_2), що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка);

- визнати протиправною інформацію листа управління архітектури та містобудування Одеської міської ради від 30.08.2017 року № 01-11/3747-122пз-П про можливість використання земельних ділянок площами 120 кв.м. (кадастровий номер НОМЕР_3) та 143 кв.м (кадастровий номер № НОМЕР_2), що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1, для обслуговування житлового будинку;

- визнати протиправними дії управління архітектури та містобудування Одеської міської ради щодо надання листом від 30.08.2017 року № 01-11/3747-122пз-П інформації про можливість використання земельних ділянок площами 120 кв.м. (кадастровий номер НОМЕР_3) та 143 кв.м. (кадастровий номер № НОМЕР_2), що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1, для обслуговування житлового будинку.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником), відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності, позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.8 ст.171 КАС України питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п'яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою - шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Згідно з ч.6 ст.120 КАС України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Розглянувши даний позов, суд вважає, що він не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Згідно п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються, повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

Однак, в порушення вимог вищевказаної статті, позивачем не зазначено власну електронну адресу, у разі її наявності, а також, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України щодо Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради, відомі номери засобів зв'язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти відповідача.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду вищевказану інформацію.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.4 КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб'єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

У позовній заяві вказано, що позивачем у справі є ОСОБА_1 (ОСОБА_1).

До позовної заяви додано копію свідоцтва про зміну імені Серії НОМЕР_4, згідно якого ОСОБА_1 змінила ім'я, про що 07.11.2017 року складено відповідний актовий запис №99 та прізвищем, ім'ям, по батькові після державної реєстрації зміни імені вказаної особи є «ОСОБА_1».

Водночас, до позовної заяви надано копію довіреності від 10.01.2018 року на представництво ОСОБА_3 інтересів ОСОБА_1, із зазначенням її даних, в тому числі, номера та дати паспорта, виданого 16.11.2017 року.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду засвідчену належним чином копію паспорту та потрібно вказати актуальні дані щодо її прізвища, ім'я та по батькові після державної реєстрації зміни імені як позивача у справі.

Згідно ст.49 КАС України треті особи поділяються на два види: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача.

Позивач зазначає у якості третьої особи ОСОБА_3, однак не зазначає на боці кого та з якими вимогами виступає вказана особа.

Також позивач не наводить жодного обґрунтування того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов'язки вказаної особи.

На підставі зазначеного, у відповідності до ст.49 КАС України позивачу необхідно зазначити на боці кого та з якими вимогами виступає - ОСОБА_3 із обґрунтуванням того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов'язки саме вказаної особи, надавши відповідні пояснення.

Згідно з ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається, в тому числі, зміст позовних вимог.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Згідно з пп.2-4 ч.2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема про:

- визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

- визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій;

- визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Так, позовними вимогами позивача є, в тому числі, вимоги про визнання протиправною інформації листа управління архітектури та містобудування Одеської міської ради від 30.08.2017 року № 01-11/3747-122пз-П.

В розумінні частини першої статті 4 КАС України, індивідуальний акт - акт (рішення) суб'єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Суд зазначає, що «інформація листа», яку позивач просить суд визнати протиправною, не є рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні статті 4 КАС України.

Таким чином, позивачу необхідно привести свої позовні вимоги у відповідність до приписів ст.5 КАС України, з урахуванням вищевикладеного судом, надавши уточнення до позовної заяви.

Відповідно до ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною 2 статті 79 КАС України визначено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається, зокрема на те, що 04.12.2017 року ОСОБА_1 звернулась до Приморського районного суду м.Одеси з адміністративним позовом до Одеської міської ради, треті особи: Департамент комунальної власності Одеської міської ради, Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради, юридичний департамент Одеської міської ради, ОСОБА_3, про визнання протиправним та скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії (справа №522/22694/17).

Однак, відповідних доказів на підтвердження вищевказаних обставин позивачем до суду не надано та не зазначено про причини, які унеможливлюють їх надання.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду докази на підтвердження звернення позивача 04.12.2017 року до Приморського районного суду м.Одеси та відповідне рішення суду за поданим позовом.

Також, суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, як вбачається з даної статті, початок шестимісячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа: дізналася або повинна була дізнатися про порушення. При цьому, йдеться не про те, коли особа з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність.

Як вбачається з позовної заяви предметом позову у даній справі є дії управління архітектури та містобудування Одеської міської ради щодо надання листом від 30.08.2017 року № 01-11/3747-122пз-П інформації та інформація, яка міститься у вказаному листі.

Однак, позивач звернулася до суду лише 09.07.2018 року та у позовній заяві позивач вказує, що строк звернення до суду нею не пропущений, оскільки ОСОБА_1 (ОСОБА_1.) дізналась про порушення своїх прав та інтересів 26.02.2018 року, а саме, коли отримала поштою (ідентифікатор міжнародного поштового відправлення №579) копію листа управління архітектури та містобудування Одеської міської ради від 30.08.2017 року №01-11/3747-122пз-П, яке було надіслано на адресу ОСОБА_1 відповідачем - Одеською міською радою як додаток до відзиву по справі № №522/22694/17, яка розглядається Приморським районним судом м. Одеси.

Також позивач вказує, що відправлення прийняте у відділенні поштового зв'язку 17.01.2018 року.

Таким чином, посилаючись на отримання даного листа 26.02.2018 року, позивач вважає, що строк звернення до суду нею не пропущений.

Суддя зазначає, що позивачем на підтвердження вищевказаних обставин до позовної заяви додано копію конверту Одеської міської ради, адресованого ОСОБА_1, на якому проставлений штриховий кодовий ідентифікатор №579 та роздруківку «Пошук поштових відправлень - Укрпошта» щодо поштового відправлення з штриховим кодовим ідентифікатором №579.

Однак, з вказаних документів неможливо ідентифікувати, що у поштовому відправленні з штриховим кодовим ідентифікатором №579 Одеською міською радою на адресу позивача було направлено, в тому числі, копію листа від 30.08.2017 року № 01-11/3747-122пз-П разом із відзивом на позов.

З наявних в матеріалах справи доказів не вбачається інших доказів на підтвердження вказаних позивачем обставин щодо дати, з якої ОСОБА_1 (ОСОБА_1) стало відомо про порушення своїх прав, а саме дати отримання листа від 30.08.2017 року № 01-11/3747-122пз-П.

При цьому, позивач також не надає до суду відповідного відзиву Одеської міської ради, в додатках до якого було направлено, як вказує позивач, копію листа від 30.08.2017 року № 01-11/3747-122пз-П.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суддя зазначає, що інститут строків в судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Отже, зважаючи на вищевикладене та враховуючи вимоги ч.2 ст.122 КАС України, суддя зазначає позивачу про необхідність надати до суду належні докази щодо дати отримання позивачем листа від 30.08.2017 року № 01-11/3747-122пз-П.

Таким чином, суддя зазначає позивачу про необхідність надання до суду належних доказів, що підтверджують своєчасність звернення позивача до суду із вказаними позовними вимогами (з копією для відповідача).

Згідно ч. 1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виявлені недоліки мають бути усунені позивачем шляхом надання до суду:

- інформації щодо електронної адреси позивача (уразі її наявності), а також, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України щодо Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради, відомі номери засобів зв'язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти відповідача;

- засвідченої належним чином копії паспорту;

- пояснень із зазначенням на боці кого та з якими вимогами виступає третя особа - ОСОБА_3 із обґрунтуванням того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов'язки саме вказаної особи;

- уточненої позовної заяви, з урахуванням вищевикладеного судом в ухвалі та із зазначенням актуальних даних щодо прізвища, ім'я та по батькові позивача після державної реєстрації зміни імені (з копією для відповідача та третьої особи);

- доказів звернення ОСОБА_1 04.12.2017 року до Приморського районного суду м.Одеси та відповідне рішення суду за поданим позовом;

- належних доказів, що підтверджують своєчасність звернення позивача до суду із вказаними позовними вимогами, в тому числі, копії відзиву відповідача на позовну заяву по справі №522/22694/17 (з копією для відповідача).

За таких обставин, враховуючи, що виявлені недоліки перешкоджають суду вирішити питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суддя доходить висновку, що адміністративний позов повинен бути залишений без руху, а позивачу наданий термін для усунення недоліків.

Суд вважає за доцільне також зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду, та направлення необхідних документів засобами поштового зв'язку, позивачу, з метою попередження повернення судом позовної заяви позивачеві з підстав невиконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху, необхідно завчасно повідомити суд відповідними засобами зв'язку (телефон, факс, електрона пошта, тощо) про надіслання матеріалів до суду, оскільки згідно з п.1 та п.2 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2013 року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв'язку (без урахування вихідних днів об'єктів поштового зв'язку): 1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; 2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; 3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; 4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об'єкті поштового зв'язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Керуючись ст.ст. 120, 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (ОСОБА_1) до Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради, третя особа - ОСОБА_3, про визнання протиправними інформацію листа та дій - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали (в тому числі, якщо її копію отримано нарочно, засобами електронної пошти та факсимільного зв'язку) усунути недоліки та роз'яснити, що в іншому випадку позов буде визнаний неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала окремо від остаточного судового рішення оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Соколенко