Справа № 804/3466/18
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2018-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 липня 2018 року Справа № 804/3466/18

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
при секретаріОСОБА_2
представника позивача представника відповідача 2 ОСОБА_3 ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро» до відповідача 1 Державної фіскальної служби України, відповідача 2 Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій, скасування рішення та зобовязання вчинити певні дії, -
14 травня 2018 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро» до відповідача 1 Державної фіскальної служби України, відповідача 2 Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (а.с.5-11), у якому позивач просить суд:
- визнати протиправними дії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області в особі Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в реєстрації в такій реєстрації щодо відмови в реєстрації податкової накладної №2 від 17.04.2018 року, що складена ТОВ «Агропростір Дніпро», та скасувати Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 23.04.2018 року №660963/40869502, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №2 від 17.04.2018 року;
- зобовязати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №2 від 17.04.2018 року, що складена ТОВ «Агропростір Дніпро» датою її фактичного отримання.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 травня 2018 року адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро» було залишено без руху у звязку з недотриманням вимог статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано позивачу протягом пяти днів з моменту отримання ухвали усунути недоліки позовної заяви (а.с).
22 травня 2018 року позивачем усунуто недоліки позовної заяви та надано уточнений адміністративний позов з ідентичними позовними вимогами (а.с.46-52).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.05.2018 року відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін та призначено до розгляду у судовому засіданні 11 червня 2018 року о 13 год. 15 хв. (а.с.2-3).
24 травня 2018 року до суду від позивача надійшов уточнений адміністративний позов (а.с.61-68) з такими позовними вимогами:
- визнати протиправними дії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області в особі Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в реєстрації в такій реєстрації щодо відмови в реєстрації податкової накладної №2 від 17.04.2018 року, що складена ТОВ «Агропростір Дніпро», та скасувати Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 23.04.2018 року №660963/40869502, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №2 від 17.04.2018 року та Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 23.04.2018 року №660962/40869502, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №3 від 18.04.2018 року;
- зобовязати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №2 від 17.04.2018 року, №3 від 18.04.2018 року, що складені ТОВ «Агропростір Дніпро» датою її фактичного отримання.
В обґрунтування позовних вимог з урахуванням уточненої позовної заяви від 24.05.2018 року позивачем зазначено наступне:
- осносновними видами економічної діяльності ТОВ «Агропростір Дніпро» є: Код КВЕД 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин (основний); Код КВЕД 01.61 Допоміжна діяльність у рослинництві; Код КВЕД 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; Код КВЕД 46.31 Оптова торгівля фруктами та овочами; Код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля;
- ТОВ «Агропростір Дніпро» має господарські правовідносини із ТОВ «Трейдер-Шрот» на підставі договору поставки №15-03 від 15.03.2018 р., відповідно до якого ТОВ «Агропростір Дніпро» придбає у постачальника сільськогосподарську продукцію, в тому числі макуху соняшникову. Відповідно до специфікації №3 до вказаного договору оплата за товар здійснюється через 30 днів після відвантаження товару;
- однак, закупівлю сільськогосподарської продукції у ТОВ «Трейдер-Шрот» здійснює після отримання замовлення та передплати від своїх контрагентів-покупців. оскільки тривале зберігання сільськогосподарської продукції пов'язане з великим ризиком знищення продукції та значною вартістю зберігання;
- між ТОВ «Агропростір Дніпро» та ТОВ «Гамма Зерно» було укладено договір поставки №03/2018-СХ від 23.03.2018р., відповідно до якого Позивач зобов'язаний поставити ТОВ «Гамма Зерно» товар - макуху соняшникову на умовах і в строках, визначених специфікацією;
- згідно з специфікацією №1 до вказаного договору постачальник ТОВ «Агропростір Дніпро» має поставити 350 т макухи соняшникової на умовах 100% передоплати у строк 90 днів після отримання передоплати;
- 17.04.2018 р. ТОВ «Гамма Зерно» було здійснено передоплату в безготівковій формі за сільськогосподарську продукції за договором №03/2018-СХ від 23.03.2018 р. в розмірі 750000 грн., в тому числі 125000 грн. ПДВ;
- 18.04.2018 р. ТОВ «Гамма Зерно» було здійснено передоплату в безготівковій формі за сільськогосподарську продукції за договором №03/2018-СХ від 23.03.2018 р. в розмірі 930000 грн., в тому числі 155000 грн. ПДВ;
- на виконання статей 187, 201 ПК України ГОВ «Агропростір Дніпро» склало податкову накладну №2 від 17.04.2018 (направило па реєстрацію до ЄРПН 19.04.2018 р.) та податкову накладну №3 від 18.04.2018 (направило на реєстрацію до ЄРПН 19.04.2018 р.);
- проте, згідно з отриманими квитанціями від 19.04.2018 р. реєстрація податкових накладних №2 від 17.04.2018 р. та №3 від 18.04.2018 р. зупинена;
- проте, жодна із ознак Критеріїв ризиковості платника податків не має будь-якого відношення до ТОВ «Агропростір Дніпро», оскільки Позивач здійснює свою діяльність прозоро та в рамках правового поля;
- 19.04.2018 р. ТОВ «Агропростір Дніпро» було направлено два пояснення №19/04-1 та №19/04-2 (щодо податкових накладних №2 від 17.04.2018 та №3 від 18.04.2018) та копії документів, які підтверджують формування ТОВ «Аргопростір Дніпро» податкових зобов'язань з податку на додану вартість по взаємовідносинам з ТОВ «Гамма Зерно», а саме: копії договорів поставки №15-03 від 15.03.2018 р. №03/2018-СХ від 23.03.2018 р., специфікації №1 до договору №03/2018-СХ від 23.03.2018 р. та №3 від 15.03.2018 р. до договору №15-03 від 15.03.2018 р. виписки з банківського рахунку, податкової накладної №2 від 17.04.2018 р. із квитанцією, податкової накладної №3 від 18.04.2018 р. із квитанцією, картки рахунку №361;
- рішенням Відповідача-2 №23.04.2018 р. за №660963/40868502 в реєстрації податкової накладної №2 від 17.04.2018р. було відмовлено з огляду на надання платником податку копій документів, які складені з порушенням вимог законодавства;
- рішенням Відповідача-2 №23.04.2018 р. за №660962/40868502 в реєстрації податкової накладної №3 від 18.04.2018 р. було відмовлено з огляду на надання платником податку копій документів, які складені з порушенням вимог законодавства;
- означені Рішення Відповідача-2 є такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства України, а також вони не є зрозумілими;
- договори поставки №15-03 від 15.03.2018 р. та №03/2018-СХ від 23.03.2018 р. містять всі необхідні істотні умови договору, по яких сторонами досягнуто домовленості, а також містять підписи посадових осіб підприємств та печатки, що свідчить про той факт, що означені договори були складені з дотриманням умов чинного законодавства;
- на підставі викладених норм вбачається, що специфікація до договору не є первинним бухгалтерським документом, а лише визначають ціну, кількість, асортимент та умови поставленого товару;
- чинне законодавство взагалі не висуває будь-які вимоги до оформлення специфікації до договору, а отже вказаний документ може бути складений в довільній формі;
- також слід зазначити, що податкові накладні №2 від 17.04.2018 р. та №3 від 18.04.2018 р. були складені за допомогою ліцензованого програмного забезпечення «Me.Doc», яка узгоджена з програмним забезпечення, яке використовується Державною фіскальною службою України;
- означене програмне забезпечення перевіряє заповнені податкові накладні на відповідність вимог чинного законодавства, а програмне забезпечення ДФС України не приймає до реєстрації неправильно складені податкові накладні;
- подвійний технічний контроль виключає можливість складання податкової накладної з порушенням чинного законодавства, а отже податкові накладні №2 від 17.04.2018 р. №3 від 18.04.2018 р. були оформлені належним чином;
- надані ТОВ «Агропростір Дніпро» копії виписок по особовому рахунку в повному обсязі відповідає вимогам Порядку №254 та містить відповідне засвідчення банком, а отже складені із дотриманням вимог чинного законодавства;
- на підставі вищевикладеного вбачається, що всі документи, що надані ТОВ «Агропростір Дніпро» до пояснень на виконання п.15 Порядку, складені у відповідності до вимог чинного законодавства, а висновки Відповідача-2 є такими, що не відповідають фактичним обставинам;
- у оскаржуваних Рішеннях про відмову у реєстрації ПН, з одного боку, взагалі не міститься посилань на дослідження обставин справи та доказів, зібраних саме ДФС, а з другої, саме рішення містить тільки загальний висновок щодо фактичного невиконання Відповідачем свого обов'язку по доведенню своєї позиції;
- Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 23.04.2018 р. №660963/40869502, яким відмовлено ТОВ «Агропростір Дніпро» у реєстрації податкової накладної №2 від 17.04.2018 р. та Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 23.04.2018 р. №660962/40869502, яким відмовлено ТОВ «Агропростір Дніпро» у реєстрації податкової накладної №3 від 18.04.2018 р. були прийняті Комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на підставі Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (п.22), який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117;
- враховуючи той факт, що рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 23.04.2018 р. №660963/4086950 та рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 23.04.2018 р. №660962/4086950 були прийняті комісією ГУ ДФС у Дніпропетровській області (тобто на регіональному рівні), то і відповідачем 2 в позові ТОВ «Агропростір Дніпро» виступає саме ГУ ДФС у Дніпропетровській області;
- однак, саме ДФС України формує і веде Реєстр податкових накладних та окремий Реєстр податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та щодня оприлюднює його на своєму офіційному веб-сайті, тому вимога зареєструвати в Єдиному реєстрі податкові накладні датою її фактичного отримання пред'являється ДФС України як особі яка здійснює ведення Реєстру.
11 червня 2018 року у судове засідання сторони не зявились, судом було прийнято до розгляду уточнений адміністративним позов та відкладено розгляд справи до 06 липня 2018 року о 10 год. 00 хв.
Відповідач 2 позов не визнав, 03 липня 2018 року надав до суду відзив на позовну заяву, у якому просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог (а.с.100-101), в якому зазначив таке:
- товариством з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро» подана на реєстрацію податкові накладні №2 від 17.04.2018 року з сумою обсягу 625 000,00 (ПДВ 125 000,00 грн.) та від 18.04.2018 року №3 з сумою обсягу 775 000,00 (ПДВ 155 000,00 грн.) по реалізації ТОВ «Гамма Зерно» макухи соняшникової;
- реєстрація податкової накладної була зупинена у зв'язку із невідповідністю вимогам п.14,15 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою КМУ №117 від 21.02.2018 року «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних»;
- комісією встановлено, що відповідно до п. 1.6 Критерію ризиковості платника податків, затверджених ДФС України 21.03.2018 року за №959/99-99-07-18, ТОВ «Агропростір Дніпро» внесений до переліку ризикових платників, по якому податкова інформація свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій;
- аналіз господарської діяльності та встановлення наявності ознак ризиковості здійснюються відповідно до Алгоритму дій щодо моніторингу реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних з метою виявлення платників ймовірно «зустрічних транзитерів», який затверджений розпорядженням ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 22.03.2018 року №124-р (зі змінами внесеними розпорядженням ГУ ДФС 13.04.2018 року №166-р);
- ТОВ «Агропростір Дніпро» документи по взаємовідносинах з ТОВ «Гамма Зерно» надані в повному обсязі, але складені з порушенням законодавства;
- наслідком стало прийняття Комісією Рішення від 23.04.2018 р. за №660963/40869502, №660962/40869502 про відмову в реєстрації податкових накладних №2 від 17.04.2018 р., №3 від 18.04.2018 р., оскільки надані платником податку копії документів складені з порушав законодавства;
- згідно рішення Комісії від 23.04.2018 р. №660963/40869502, №660962/40869502 підставою для відмови у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначено: надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства, що в свою чергу відповідає підпункту 3 пункту 21 Порядку;
- відповідач вважає визначені підстави в Рішенні комісії для відмови в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування правомірними та такими, прийняті відповідно до норм діючого законодавства та в установленому порядку, а вимоги позивача безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
06 липня 2018 року відповідач 1 у судове засіданні не зявився, про час, дату та місце судового засідання повідомлений належним чином відповідно до приписів Кодексу адміністративного судочинства України, що підтверджується матеріалами справи, про причини неявки суду не повідомив, правом на надання відзиву не скористався.
Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
За положеннями частини шостої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
06 липня 2018 року у судовому засідання представник позивача та представник відповідача 2 підтримали обрані правові позиції.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами економічної діяльності позивача є: оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин (основний; код КВЕД 46.21); допоміжна діяльність у рослинництві (код КВЕД 01.61); діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту (код КВЕД 46.19); оптова торгівля фруктами та овочами (код КВЕД 46.31); неспеціалізована оптова торгівля (код КВЕД 46.90).
Відповідно до Специфікації №3 від 10.04.2018 року до вказаного договору Постачальник має поставити 400 тонн макухи соняшникової на умовах оплати протягом 30 днів після відвантаження Товару (а.с.77).
Крім цього, 23 березня 2018 року між товариством з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро» (Постачальник) та товариством з обмеженою відповідальністю «Гамма Зерно» (Покупець) було укладено Договір №03/2018-СХ, відповідно до пункту 1.1 якого Постачальник зобовязаний у порядку та строки, встановлені Договором, передати у власність Покупця макуху соняшникову, кількість і ціна якого вказуються у Специфікаціях, а Покупець зобовязується прийняти товар та оплатити його на умовах, визначених цим Договором. Спеціфікація є невідємною частиною цього договору (а.с.78-79).
Згідно із Специфікацією №1 від 23 березня 2018 року до вказаного договору Постачальник має поставити 350 тонн макухи соняшникової на умовах 100% попередньої оплати протягом 90 днів після отримання передплати (а.с.80).
17 квітня 2018 року товариством з обмеженою відповідальністю «Гамма Зерно» було здійснено передплату в безготівковій формі за товар за договором від 23.03.2018 року №03/2018-СХ у розмірі 750 000 грн., в тому числі 125 000 грн. ПДВ, що підтверджується випискою по особовому рахунку позивача (а.с.28).
18 квітня 2018 року товариством з обмеженою відповідальністю «Гамма Зерно» було здійснено передплату в безготівковій формі за товар за договором від 23.03.2018 року №03/2018-СХ у розмірі 930 000 грн., в тому числі 155 000 грн. ПДВ, що підтверджується випискою по особовому рахунку позивача (а.с.88).
Після отримання вказаної передплати позивачем було складено та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (далі ЄРПН) податкові накладні від 17 квітня 2018 року №2 на загальну суму 750 000 грн., в тому числі ПДВ 125 000 грн. та від 18 квітня 2018 року №3 на загальну суму 930 000 грн., в тому числі ПДВ 155 000 грн. (а.с.81,83).
23 квітня 2018 року за результатами розгляду зазначених пояснень Комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення №660963/40869502 про відмову у реєстрації податкової накладної товариства з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро» від 17 квітня 2018 року №2 та №660962/40869502 про відмову у реєстрації податкової накладної товариства з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро» від 18 квітня 2018 року №3, у звязку з наданням платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства (а.с.70-71).
Не погодившись з вищенаведеними рішеннями, позивач звернувся за захистом своїх прав та законних інтересів з адміністративним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.
Згідно з частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, суд вважає за необхідне зазначити, що під час розгляду спорів щодо оскарження рішень (дій) субєктів владних повноважень, суд зобовязаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення (дії) на їх відповідність усім зазначеним вимогам.
Пунктом 187.1 статті 187 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI (далі Податковий кодекс України) передбачено, що датою виникнення податкових зобов'язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
Таким чином, після отримання позивачем попередньої оплати від товариства з обмеженою відповідальністю «Гамма Зерно» за договором від 23.03.2018 року №03/2018-СХ у позивача виникло визначене законом право на складання податкових накладних від 17.04.2018 року №2 та від 18.04.2018 року №3.
Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобовязань платник податку зобовязаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з положеннями пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобовязаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (далі Порядок №1246), податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно пункту 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов'язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі квитанція).
Згідно з положеннями підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.
Пунктом 1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (далі Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації) передбачено, що цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі комісії контролюючих органів), а також права та обовязки її членів.
За приписами пункту 2 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).
Як зазначено у пункті 3 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (далі Порядок №117).
У пункті 2 Порядку №117 надано визначення таких термінів:
моніторинг сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації обєктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;
критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, визначений показник моніторингу, що характеризує ризик;
ризик порушення норм податкового законодавства ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а»/«б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а»/»б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі Кодекс) за наявності обєктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі платник податку) виконання свого податкового обовязку.
Відповідно до пункту 3 Порядку №117 податкові накладні/розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:
1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування;
2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;
3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D&?н;0,03, Р&?а;РмЧ1,4, де:
D розрахункова величина, яка дорівнює S/T;
S загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами;
T загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування;
P сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування;
Рм найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування.
Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.
За положеннями пункту 5 Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
Як встановлено пунктом 6 Порядку №117, у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
За приписами пункту 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
На виконання пункту 10 Порядку №117 Державна фіскальна служба України 21 березня 2018 року наказом №144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (далі Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків).
Порядком формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків передбачено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі Критерії). Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п.1.6 Критеріїв. Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом. До протоколу засідання Комісій обов'язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією. За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платників з ознаками ризиковості. У разі відповідності платника податків показникам, що визначені пп.1.1-1.5 Критеріїв, таких платників податків включають до переліку ризикових платників податків відповідальні особи, яких включено до складу Комісії, протягом робочого дня на підставі даних Облікової картки (додаток 1) та згідно з Алгоритмом дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні Облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 2). У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій. Якщо суб'єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пп.1.1-1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п.1.6 Критеріїв, - після прийняття рішення Комісії. Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» згідно з п.1.6 Критеріїв.
У Листі Державної фіскальної служби України від 21 березня 2018 року №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податку», зокрема, зазначено: «1.Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: … 1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб'єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб'єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб'єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб'єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб'єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.».
Згідно з пунктом 12 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Положеннями пункту 13 Порядку №117 визначено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування;
2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;
3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
За приписами пункту 14 Порядку №117 перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
Відповідно до пункту 15 Порядку №117 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобовязання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).
Пунктом 18 Порядку №117 визначено, що письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.
На підставі положень пункту 20 Порядку №117 зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Згідно з пунктом 21 Порядку №117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
Відповідно до пункту 23 Порядку №117 комісією регіонального рівня протягом пяти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку:
щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, менше 30 млн. гривень, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається платнику податку у порядку, встановленому статтею 42 Кодексу;
щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, більше 30 млн. гривень включно, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке попередньо реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається до комісії центрального рівня.
Пунктом 27 Порядку №117 визначено, що рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
З матеріалів справи встановлено, що підставою для відмови податковим органом позивачу у реєстрації податкових накладних є надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства. Проте, контролюючим органом не було зазначено які саме надані позивачем документи та з якими порушеннями складені.
При цьому, суд звертає увагу, що в оскаржуваних рішеннях та відзиві на позов Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, а також представником відповідача 2 під час судового розгляду справи, не наведено обґрунтованих причин відмови в реєстрації податкових накладних від 17.04.2018 року №2 та від 18.04.2018 року №3, виписаних позивачем у звязку з отримання попередньої плати за товар від товариства з обмеженою відповідальністю «Гамма Зерно».
До того ж, належної мотивації підстав та причин віднесення товариства з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро» до ризикових платників податків відповідно до підпункту 1.6 пункту1 Листа Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 року №959/99-99-07-18 рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в реєстрації в такій реєстрації від 23 квітня 2018 року №660962/40869502 та №660963/40869502 також не містять.
Суд звертає увагу, що відповідачами під час судового розгляду до матеріалів справи не було надано ані самого протоколу засідання Комісії, ані переліку платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з пунктом 1.6 Критеріїв; ні матеріалів, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; ані іншої інформації, що розглядається Комісією, які відповідно до Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків та обов'язково додаються до протоколу засідання Комісій.
Таким чином, Рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в реєстрації в такій реєстрації, від 23 квітня 2018 року №660962/40869502 та №660963/40869502, якими товариству з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро» відмовлено у реєстрації податкових накладних від 17 квітня 2018 року №2 та від 18 квітня 2018 року №3, не відповідають вимогам підпунктів 1, 3 частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки винесені відповідачем необґрунтовано, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.
З урахуванням наведеного вище, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро» в частині визнання протиправним та скасування рішень Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в реєстрації в такій реєстрації, від 23 квітня 2018 року №660962/40869502 та №660963/40869502, якими позивачу було відмовлено у реєстрації податкових накладних від 17 квітня 2018 року №2 та від 18 квітня 2018 року №3 відповідно, є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
При цьому, суд зазначає, що позовні вимоги щодо визнання дій Головного управління ДФС у Дніпропетровській області в особі Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в реєстрації в такій реєстрації, щодо відмови в реєстрації податкової накладної №2 від 17.04.2018 року є неналежним способом захисту порушеного права, оскільки субєктом владних повноважень реалізовано свої владні управлінські функції шляхом винесення рішень про відмову у реєстрації податкових накладних. Належним способом захисту порушених прав позивача у даному випадку є вимоги про визнання протиправними та скасування вказаних рішень, чим і скористався позивач.
Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.
Щодо позовних вимог про зобовязання Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні від 17 квітня 2018 року №2 та від 18 квітня 2018 року №3, що складені товариством з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро», датою їх фактичного отримання, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.
Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Відповідно до пункту 28 Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
прийнято та набрало чинності рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі;
набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі;
протягом пяти робочих днів не прийнято та/або не зареєстровано в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданих податкової накладної/розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить менше 30 млн. гривень;
протягом семи робочих днів не прийнято та/або не зареєстровано в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданих податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 30 млн. гривень включно.
При цьому, згідно з нормами пунктів 19, 20 Порядку №1246 Податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;
набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);
неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.
Таким чином, суд приходить до висновку, що позовна вимога про зобовязання Державної фіскальної служби України зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного отримання є обґрунтованою, а також заявленим способом захисту гарантується ефективне відновлення права позивача, порушеного оскаржуваними рішеннями.
За приписами частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з частинами першої та четвертої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають частковому задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якими при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати субєкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Таким чином, враховуючи часткове задоволення позову та те, що вимога про визнання протиправними рішення як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (зокрема, зобовязання відповідача вчинити дії) як наслідків протиправності такого рішення є однією вимогою, судовий збір у загальному розмірі 3 524,00 грн., сплачений товариством з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро» при поданні адміністративного позову до суду відповідно до квитанції від 11 травня 2018 року №0.0.132643128.1 у сумі 3 524,00 грн., підлягає стягненню з Головного управління ДФС України у Дніпропетровській області у сумі 1 762,00 грн. та з Державної фіскальної служби України у сумі 1 762,00 грн. за рахунок їх бюджетних асигнувань.
Керуючись статтями 9, 73-77, 86, 139, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

Визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в реєстрації в такій реєстрації від 23 квітня 2018 року №660962/40869502 та №660963/40869502, якими товариству з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро» відмовлено у реєстрації податкових накладних від 17 квітня 2018 року №2 та від 18 квітня 2018 року №3.
Зобовязати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні від 17 квітня 2018 року №2 та від 18 квітня 2018 року №3, що складені товариством з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро», датою їх фактичного отримання 19 квітня 2018 року.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро» судові витрати у розмірі 1 762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні нуль копійок).
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Державної фіскальної служби України на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Агропростір Дніпро» судові витрати у розмірі 1 762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні нуль копійок).
Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга подається безпосередньо до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.
Повний текст згідно з вимогами частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України складений 10 липня 2018 року.

Суддя ОСОБА_1