Справа № 295/8578/18
Суддя: Зосименко О. М.
Дата ухвалення: 2018-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №295/8578/18
УХВАЛА

Іменем України

09.07.2018 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Зосименко О.М., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Інспектор роти №2 батальйону Управління патрульної поліції у Житомирській області ОСОБА_2, ОСОБА_3 про скасування протоколу про адміністративне правопорушення, -

встановив:

06.07.2018 року ОСОБА_1 звернувлая до суду поштою з позовом, у якому просить: встановити відсутність компетенції інспектора роти № 2 батальйону Управління патрульної поліції у Житомирській області ОСОБА_2 по складанню протоколу серія БД № 0654575 про адміністративні правопорушення від 04.07.2018 року; скасувати протокол про адміністративне правопорушення серія БР № 0654575 від 04.07.2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП, а справу про адміністративне правопорушення відносно неї закрити.

Дослідивши адміністративний позов, вважаю необхідним відмовити у відкритті провадження з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Згідно з п. 19 статті 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб'єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності (ст. 7 КУпАП).

Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених ст.258 цього Кодексу.

Положеннями статті 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Підставами для визнання протиправним дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень є невідповідність їх вимогам чинного законодавства. При цьому, обов'язковою умовою для визнання таких дій/ бездіяльності протиправними є також наявність факту порушення прав чи охоронюваних законом інтересів позивача у справі.

Разом з тим, складання протоколу - це процесуальні дії суб'єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб'єкта владних повноважень, а тому позовні вимоги щодо скасування вказаного протоколу про адміністративне правопорушення не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Згідно з ч. 2 ст. 246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 221 КУпАП судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема статтею 130 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що відповідність та законність дій щодо складання протоколу відповідачем має оцінюватись судом (суддею), в провадженні якого знаходиться матеріал про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, у сукупності з іншими доказами відповідно до процесуального закону.

Таким чином, питання щодо законності складання протоколу про адміністративне правопорушення вирішується судом, який розглядає справу про адміністративне правопорушення у порядку, визначеному КУпАП.

Особа на власний розсуд визначає, чи порушені його права рішеннями, дією або бездіяльністю суб'єкта владних повноважень. Проте ці рішення, дія або бездіяльність повинні бути такими, які породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки у сфері публічно-правових відносин.

Наведена позиція узгоджується з практикою Верховного Суду України у постанові від 10.03.2009 року по справі № 21-1813во08, ВАСУ в Ухвалі від 20.10.2015 р. по справі №К/800/7947/14, ХААС в Ухвалі від 25.04.2017 р. по справі №640/15123/16-а.

Згідно з положеннями ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи. Постанова про закриття справи виноситься, зокрема, при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Таким чином, лише суд (суддя) при розгляді справи про адміністративне правопорушення у порядку, визначеному КУпАП, може прийняти рішення про закриття провадження у справі при наявності обставин, передбачених статтею 247 КУпАП. Тому такі вимоги не можуть бути предметом розгляду за правилами КАС України.

На підставі викладеного, позовні вимоги щодо встановлення відсутності компетенції інспектора роти № 2 батальйону Управління патрульної поліції у Житомирській області ОСОБА_2 по складанню протоколу серія БД № 0654575 про адміністративні правопорушення від 04.07.2018 року, скасування протоколу про адміністративне правопорушення серія БР № 0654575 від 04.07.2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП, а справу про адміністративне правопорушення відносно неї закрити, - є предметом дослідження при розгляді справи про адміністративне правопорушення та не можуть бути предметом оскарження в адміністративному судочинстві, оскільки не є рішенням суб'єкта владних повноважень, і не породжує для особи настання будь-яких юридичних наслідків та не впливає на його права, обов'язки та законні інтереси.

Таким чином, підстави для відкриття провадження в адміністративній справі відсутні, оскільки заявлені вимоги позивачем підлягають розгляду та перевірці за правилами КУпАП.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 19, 170 КАС України, суддя, -

ухвалив:

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі № 295/8578/18 за позовом ОСОБА_1 до Інспектор роти №2 батальйону Управління патрульної поліції у Житомирській області ОСОБА_2, ОСОБА_3 про скасування протоколу про адміністративне правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Богунський районний суд міста Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її складення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 299 цього Кодексу.

Суддя О.М. Зосименко