Справа № 766/5116/18
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2018-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2018 р.м. ХерсонСправа № 766/5116/18
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бездрабка О.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та припису,

встановив:

28.03.2018 р. ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Херсонського міського суду Херсонської області з адміністративним позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (далі - відповідач), в якому просить скасувати постанову відповідача від 22.03.2018 р. № 1021-01-51/24 по справі про адміністративне правопорушення про накладення адміністративного стягнення на позивача за ч.1 ст.96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 850 грн. і закрити справу про адміністративне правопорушення; визнати протиправним та скасувати припис відповідача від 12.03.2018 р., виданий позивачу про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що в період з 07.02.2018 р. по 20.02.2018 р. посадовими особами відповідача за зверненням ОСОБА_2 проведено перевірку дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: житловий будинок, Херсонська область, Скадовський район, м.Скадовськ, вул.Мангубівська, 44-а, за результатами якої складено акт від 20.02.2018 р. № 25, постанову про адміністративне правопорушення від 22.03.2018 р. № 1021-01-51/24, протокол про адміністративне правопорушення від 12.03.2018 р., припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 12.03.2018 р. Вважає, що постанова про адміністративне правопорушення підлягає скасуванню, оскільки документи, на які посилається відповідач у вступній та описовій частині даної постанови, відносно позивача в зазначені строки не складалися та позивач їх не отримував, а саме: припис датований 20.02.2018 р., протокол про адміністративне правопорушення датований 20.02.2018 р. Також зазначає, що відповідачем пропущено строк притягнення до адміністративної відповідальності, визначений ст.38 КУпАП, так як декларацію про готовність об'єкта до експлуатації зареєстровано в Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Херсонській області 12.12.2012 р. за № ХС 9, в той час як правопорушення виявлено 20.02.2018 р. Позивач вказує на те, що відповідачем порушено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки результати перевірки оформлені без участі позивача. Крім того, позивачу безпідставно видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил по вул.Мангубівська, 46, м.Скадовськ, так як відповідачем проводилася перевірка іншого житлового будинку - вул.Мангубівська, 44-а, м.Скадовськ. Також не погоджується з вказаними у аті перевірки порушеннями, зокрема, протипожежних вимог, зазначених в таблиці 1 додатку 3.1 ДБН- 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень. Так, позивачу відповідно до договору дарування від 15.02.2015 р. належить 36/100 частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель та земельна ділянка площею 0,0165 га. Інші 64/100 частини належать ОСОБА_3 згідно договору для будівництва житлового будинку від 30.10.1964 р. 22.03.2006 р. позивач отримав дозвіл виконавчого комітету Скадовської міської ради народних депутатів від 21.05.2008 р. № 53 та № 108 про знесення старих господарських будівель та прибудувати до належної частини будинку прибудову і провести реконструкцію. Відповідно до таблиці 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** дана норма регламентує порядок розташування окремих житлових будинків та об'єктів будівництва, які знаходяться на різних, суміжних земельних ділянках, а не частин житлового будинку, що перебуває у спільній частковій власності двох співвласників. В даному випадку позивач проводив реконструкцію власної частини будинку, що перебуває у спільній частковій власності на власній земельній ділянці, що є суміжною ділянці ОСОБА_3 Межі земельної ділянки проходять через зазначений житловий будинок, а тому таблиця 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** застосуванню не підлягає, так як неможливо провести реконструкцію 36/100 будинку, утворивши 8 м відстані від інших 64/100 частин житлового будинку. Також відповідачем не надано жодного доказу встановленого порушення таблиці 3.3 пункту 3.37 ДБН 360-92**. З акту слідує, що порушення відповідачем встановлено з наданих ОСОБА_2 документів, які виготовлені 14.06.1989 р. та 03.07.2008 р., в той час як правовстановлюючі документи позивача датовані 30.10.1964 р. та 26.09.2004 р. Окрім цього, звертає увагу на те, що Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів прийняті в 2011 році та набрали чинності 12.03.2011 р. та 13.04.2011 р., тобто після здійснення позивачем відповідного будівництва та отримання необхідних на той час документів.

28.03.2018 р. позивачем подано клопотання про вжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії припису від 12.03.2018 р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил.

30.03.2018 р. ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області відкрито спрощене провадження у справі без повідомлення її учасників, з урахуванням ухвали про виправлення описки від 27.04.2018 р.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 30.03.2018 р. задоволено заяву позивача про забезпечення позову, зупинено дію припису від 12.03.2018 р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18.05.2018 р. задоволено клопотання представника відповідача та передано адміністративну справу № 766/5116/18 на розгляд до Херсонського окружного адміністративного суду за підсудністю.

Справа надійшла до Херсонського окружного адміністративного суду 08.06.2018 р. та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 08.06.2018 р. передана на розгляд судді Бездрабку О.І.

Ухвалами судді Херсонського окружного адміністративного суду від 13.06.2018 р. прийнято до провадження справу № 766/5116/18, залишено позовну заяву без руху у зв'язку з її недоліками та надано строк для їх усунення.

Позивач в установлений усунув недоліки позовної заяви і ухвалою від 19.06.2018 р., з урахуванням ухвали від 20.06.2018 р. про виправлення описки, продовжено розгляд справи, призначено судове засідання на 11.07.2018 р. о 10:00 год.

10.07.2018 р. від представника відповідача, а 11.07.2018 р. від представника позивача надійшли клопотання про розгляд справи без їх участі.

12.07.2018 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якої просить відмовити в задоволенні позову. Вказує на те, що підставою для проведення перевірки стало звернення ОСОБА_2 стосовно порушення позивачем будівельних норм під час будівництва будинку. Направлення на перевірку надіслано 22.01.2018 р. і отримано позивачем 24.01.2018 р. У зв'язку з хворобою позивача перевірка проводилася у присутності його представника ОСОБА_4 Таким чином жодних порушень порядку проведення перевірки не допущено. Під час перевірки встановлено, що при розміщенні самочинного будівництва позивачем у 2006-2009 роках за адресою: вул.Мангубінська, 44-а, м.Скадовськ, було істотно порушено будівельні норми, а саме протипожежні вимоги, зазначені в таблиці 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" - відстань повинна бути 8 м, а також порушено відстань від житлового будинку по вул.Мангубінська, 44-а, до будівлі музичної школи становить менше норм, визначених в таблиці 3.3. пункту 3.37 ДБН 360-92**. За результатами перевірки складено акт, протокол про адміністративне правопорушення та припис. Розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся за участю представника позивача. Враховуючи викладене, до позивача правомірно застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850 грн. на підставі постанови від 22.03.2018 р. № 1021-01-51/24. Вчинене позивачем правопорушення є триваючим, а отже не пропущено строк притягнення до адміністративної відповідальності. Що стосується наданого в якості доказу витягу з рішення від 22.03.2006 р. № 53, то інформація, яка міститься у ньому, не співпадає з технічним паспортом та декларацією. Звертає увагу на те, що у постанові про притягнення до адміністративної відповідальності допущено технічну помилку, а саме: зазначено припис від 20.02.2018 р., протокол від 20.02.2018 р. замість припис від 12.03.2018 р., протокол від 13.02.2018 р., яка не впливає на розгляд постанови по справі про адміністративне правопорушення, адже вказані припис та протокол вручено представнику позивача за довіреністю ОСОБА_4

Відповідно до ч.3 ст.194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи те, що представниками позивача та відповідача подано заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд розглядає справу в порядку письмового провадження.

Дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, що в період з 07.02.2018 р. по 20.02.2018 р. головними інспекторами будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_5 та ОСОБА_6 проведено позаплановий захід, а саме перевірено по зверненню гр.ОСОБА_2 дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: житловий будинок, Херсонська область, Скадовський район, м.Скадовськ, вул.Мангубівська, 44- а.

За результатами перевірки складено акт № 25, відповідно до якого встановлено, що на земельній ділянці, яка належить ОСОБА_1, збудовано двоповерховий житловий будинок за адресою: вул.Мангубівська, 44-а, м.Скадовськ, Скадовського району, Херсонської області. З наданих до перевірки документів житловий будинок по вул.Мангубівська, 44-а побудовано в період з 2006-2009 р.р. та введено в експлуатацію за спрощеною процедурою відповідно до Порядку прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них, громадських будинків І та ІІ категорій складності, які збудовані без дозволу на виконання будівельних робіт і проведення технічного обстеження їх будівельних конструкцій та інженерних мереж, затвердженого наказом від 24.06.2011 р. № 91, про що зареєстровано декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 12.12.2012 р. № ХС 9. Встановлено: відповідно до наданих гр.ОСОБА_2 документів та даних технічних паспортів, виготовлених на дату від 14.06.1989 р. та 03.07.2008 р., існуюча господарська будівля, яка була реконструйована на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки за адресою вул.Мангубівська, 46, м.Скадовськ, має рік побудови 1976 р. Також встановлено, що житловий будинок по вул.Мангубівська, 44-а, зблоковано із житловим будинком по вул.Магубівська, 44. Таким чином, при розміщенні самочинного будівництва гр.ОСОБА_1 у 2006-2009 р.р. за адресою вул.Мангубівська 44-а, м.Скадовськ було істотно порушено будівельні норми, а саме протипожежні вимоги зазначені в таблиці 1 додатку 3.1. ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" - відстань повинна бути 8 м. Також встановлено, що відстань від житлового будинку по вул.Мангубівська, 44-а, до будівлі музичної школи становить менше норм, визначених в таблиці 3.3. пункту 3.37 ДБН 360-92**.

На підставі виявлених порушень 12.03.2018 р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_5 винесено припис про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, згідно якого поставлено вимогу усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у строк до 12.05.2018 р.

Також 12.03.2018 р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_5 складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.96 КУпАП.

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_5 22.03.2018 р. прийнято постанову № 1021-01-51/24 по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850 грн.

Не погоджуючись з такими рішеннями відповідача, позивач звернулася з позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності врегульовано Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VІ).

Згідно ч.1 ст.41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 затверджено Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

Згідно п.2 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (п.5 Порядку № 553).

Відповідно до п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно пп.1, 2, 3, 4, 11 п.11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Відповідно до п.12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

В той же час відповідно до п.13 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Пунктом 14 Порядку № 553 встановлено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 16 Порядку № 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно п.17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до п.18 Порядку № 553 керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п.19 Порядку № 553).

Згідно п.20 Порядку № 553 протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 21 Порядку № 553 визначено, що якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

Аналіз даних правових норм свідчить про те, що до повноважень Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області входить проведення позапланових перевірок за наявності підстав, визначених Порядком № 553. Однією з таких підстав є звернення фізичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. При позапланова перевірка здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. За результатами перевірки складається акт, який також підписується суб'єктом містобудування, і у разі встановлення під час перевірки порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності крім акта складається протокол та припис.

З матеріалів справи слідує, що підставою для призначення позапланової перевірки на об'єкті будівництва "Житловий будинок за адресою: вул.Мангубінська, 44-а, в м.Скадовськ, Скадовський район, Херсонська область" (Замовник: ОСОБА_1О) згідно наказу від 29.01.2018 р. № 25-п стало звернення гр.ОСОБА_2

На підставі наказу начальником Управління 29.01.2018 р. видано направлення № 25 головним інспекторам будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_5 та ОСОБА_7 для проведення позапланової перевірки на об'єкті житловий будинок, Херсонська область, Скадовський район, м.Скадовськ, вул.Мангубінська, 44-а щодо дотримання суб'єктом містобудування - ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

У відзиві на позовну заяву відповідач вказує на те, що позивачу направлення на перевірку надіслано 22.01.2018 р. та отримано ним 24.01.2018 р. Однак суд вказані доводи відповідача вважає безпідставними, оскільки направлення для проведення позапланового заходу № 25 видано 29.01.2018 р., а тому позивач жодним чином не міг отримати цей документ до його прийняття - 24.01.2018 р.

В той же час з наданої до суду відповідачем копії направлення від 29.01.2018 р. № 25 вбачається, що на ньому є підпис ОСОБА_4 без зазначення дати його отримання.

При цьому, ні наказ, ні направлення не містять відомостей про період проведення перевірки.

Як зазначає у відзиві відповідач, у зв'язку з хворобою позивача перевірка проводилася у присутності його представника за довіреністю ОСОБА_4, на підтвердження чого надано довіреність від 26.02.2018 р. серії ННВ 084901.

Між тим, суд звертає увагу на те, що позапланова перевірка проводилася у період з 07.02.2018 р. по 20.02.2018 р., а довіреність на ОСОБА_4 видана ОСОБА_1 на представлення її інтересів 26.02.2018 р., тобто після її проведення та складання акту від 20.02.2018 р. № 25. Таким чином, на час проведення перевірки та складання акту ОСОБА_4 не був представником позивача, у зв'язку з чим суд приходить до висновку, що позапланова перевірка проведена без присутності позивача або його представника, що є порушенням п.9 Порядку № 553.

Окрім цього, суд зауважує, що у акті перевірки від 20.02.2018 р. № 25 у розділі ІІІ "Особи, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю)" зазначено прізвище ОСОБА_1 (арк.3 акту), як і в кінці акту перевірки, а підпис проставлено ОСОБА_4, який на час проведення перевірки не був представником ОСОБА_1

Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про порушення відповідачем порядку проведення перевірки, оскільки перевірку проведено без участі позивача чи його представника.

Як вже зазначалося, за результатами перевірки відповідачем 12.03.2018 р. винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил, складено протокол про адміністративне правопорушення та за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення 22.03.2018 р. прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення № 1021-01-51/24.

Підставою для їх прийняття відповідачем зазначено встановлення під час перевірки порушення позивачем протипожежних вимог, вказаних у таблиці 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" (відстань між будинками повинна бути не менше 8 м) , та норм, встановлених у таблиці 3.3 пункту 3.37 ДБН 360-92** (щодо відстані від будинку до музичної школи).

Суд вважає такі висновки відповідача безпідставними з огляду на наступне.

У таблиці 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", затверджених наказом Держкоммістобудування № 44 від 17.04.1992 р., вказано, що протипожежні відстані між житловими, громадськими, адміністративно-побутовими будинками промислових підприємств, багатоповерховими гаражами треба приймати за таблицею 1 (числівник), а між виробничими, сільськогосподарськими будинками, спорудами - відповідно до вимог чинних норм.

Відповідно до договору дарування від 15.02.2015 р. ОСОБА_1 належить 36/100 частин житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходяться за адресою: м.Скадовськ, вул.Пролетарська (Мангубівська), 44. Для обслуговування цієї частини житлового будинку позивачу на праві власності за зазначеною адресою належить земельна ділянка, площею 0,0165 га.

Інші 64/100 частин вищевказаного житлового будинку із господарськими будівлями і спорудами згідно із договору для будівництва житлового будинку від 30.10.1964 р. належать ОСОБА_3

22.03.2006 р. ОСОБА_1 отримала дозволи виконавчого комітету Скадовської міської ради народних депутатів № 53 та № 108 від 21.05.2008 р. про знесення старих господарських будівель та прибудувати до належної частини будинку прибудову і провести реконструкцію.

З таблиці 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** вбачається, що дана норма регламентує порядок розташування окремих житлових будинків та об'єктів будівництва, які знаходяться на різних, суміжних земельних ділянках, а не частин житлового будинку, що перебуває у спільній частковій власності двох співвласників.

В даному випадку, позивач проводив реконструкцію власної частини будинку, що перебуває у спільній частковій власності на власній земельній ділянці, що є суміжною ділянці ОСОБА_3 Межі земельної ділянки проходять через зазначений житловий будинок, а тому таблиця 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** застосуванню не підлягає, оскільки неможливо провести реконструкцію 36/100 будинку, утворивши 8 м відстані від інших 64/100 частин житлового будинку.

Аналогічна правова позиція з цього питання викладена у постанові Верховного Суду від 13.02.2018 р. по справі № 361/7567/15а.

Також не знайшли свого підтвердження доводи відповідача про порушення позивачем відстані від житлового будинку по вул.Мангубівська, 44-а до будівлі музичної школи, яка становить менше норм, визначених в таблиці 3.3 пункту 3.37 ДБН 360-92**, оскільки в матеріалах справи відсутні правовстановлюючі документи, план-схема, фотофіксація, адреса та інші докази на підтвердження розташування "будівлі музичної школи" по сусідству з будинком позивача.

В той же час відповідно до ч.2 ст.77 КАС України саме на відповідача, як на суб'єкта владних повноважень, покладено обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення дій чи бездіяльності. При цьому такий обов'язок відповідача реалізується шляхом надання належним, допустимих та достовірних доказів (ст.ст.73, 74, 75 КАС України).

Між тим відповідачем не надано жодного доказу на підтвердження своїх доводів про порушення ОСОБА_1 вимог таблиці 3.3 пункту 3.37 ДБН 360-92**.

За таких обставин суд вважає висновки відповідача про порушення позивачем вимог таблиці 1 додатку 3.1 ДБН 360-92**, таблиці 3.3 пункту 3.37 ДБН 360-92**, які покладено в основу припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 12.03.2018 р., протоколу про адміністративне правопорушення від 12.03.2018 р. та постанови по справі про адміністративне правопорушення від 22.03.2018 р. № 1021-01-51/24, протиправними та такими, що не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Також суд звертає увагу на те, що відповідачем не дотримано вимог щодо змісту припису.

Зі змісту форми припису, яка затверджена постановою Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 р. № 240 "Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю", вбачається, що у приписі зазначається вид перевірки, за результатами якої приймається припис, та об'єкт, на якому здійснено перевірку.

Позапланова перевірка позивача проведена на об'єкті "житловий будинок, Херсонська область, Скадовський район, м.Скадовськ, вул.Мангубінська, 44-а", а у приписі зазначено, що за результатами позапланової перевірки на об'єкті "Реконструкція існуючої господарчо-побутової будівлі", "Реконструкція індивідуального житлового будинку під двоповерховий будинок з мансардою" Херсонська область, Скадовський район, м.Скадовськ, вул.Мангубівська, 46, встановлено порушення ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень".

Тобто у приписі відповідачем зазначено не той об'єкт та не ту адресу об'єкта, стосовно якого проводилася позапланова перевірка.

Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно серія САЕ № 634419 від 21.12.2012 р. ОСОБА_1 належить житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: Херсонська область, Скадовський район, м.Скадовськ, вул.Мангубівська, 44-а.

Відповідно до рішення виконавчого комітету Скадовської міської ради народних депутатів від 21.05.2008 р. № 108 ОСОБА_1 дозволено провести реконструкцію індивідуального житлового будинку по вул.Пролетарська, 44-а.

Отже, відповідачем безпідставно видано припис ОСОБА_1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил по вул.Мангубівська, 46, м.Скадовськ, так як відповідачем, як зазначено в вступній та описовій частини оскаржуваного припису, проводилася перевірка іншого житлового будинку розташованого за відміною від правовстановлюючих документів позивача та належного іншій особі.

Крім того, 30.10.1964 р. договором про надання в безстрокове в користування земельну ділянку для будівництва індивідуального житлового будинку на праві приватної власності з кількістю кімнат від одної до п'яти надано відділом комунального господарства виконкому місцевої ради міста Скадовська, Херсонської області відповідно до рішення виконавчого комітету № 21 від 07.10.1964 р. ОСОБА_3 безстроково в користування земельну ділянку "№ 37" з позначкою на зворотній стороні договору змінений номер житлового будинку на "№ 44" на підставі рішення виконкому Скадовської міськради від 19.11.1976 р. № 177/22 по вул.Пролетарській, перейменованій на вулицю Мангубівську, та зареєстровано домоволодіння за зазначеною адресою в реєстровій кадастровій книзі під № 2205.

В оскаржуваному приписі відповідачем всупереч наявних правовстановлюючих документів позивача на реконструйований будинок за адресою вул.Пролетарська (Мангубівська,) 44, м.Скадовськ, Скадовського району, Херсонської області (договору для будівництва житлового будинку від 30.10.1964 р. за реєстраційним номером № 2048 та технічного паспорту від 26.09.2004 р.) встановлює порушення позивачем будівельних норм, відповідно до наданих ОСОБА_2 документів та технічних паспортів виготовлених на дату від 14.06.1989 р. та 03.07.2008 р., наданих ОСОБА_2 на існуючу господарську будівлю, яка була реконструйована на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки за адресою вул.Мангубіська, 46, м.Скадовськ, Скадовського району, Херсонської області, та має рік побудови 1976 р., який побудований пізніше, ніж будинок позивача.

Враховуючи вищевикладене, суд погоджується з доводами позивача про протиправність припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 12.03.2018 р., у зв'язку з чим припис підлягає скасуванню.

Що стосується постанови по справі про адміністративне правопорушення від 22.03.2018 р. № 1021-01-51/24, суд зазначає наступне.

Даною постановою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його скоєнні та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Доказом вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП, як зазначено в постанові по справі про адміністративне правопорушення № 1021-01-51/24, є акт позапланової перевірки від 20.02.2018 р., припис від 20.02.2018 р., протокол про адміністративне правопорушення від 20.02.2018 р.

Але, як свідчать матеріали справи, відповідачем надано в якості обґрунтування своєї позиції припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 12.03.2018р. та протокол про адміністративне правопорушення від 12.03.2018 р.

Доказів отримання та складання відносно позивача припису від 20.02.2018 р. та протоколу про адміністративне правопорушення від 20.02.2018 р. відповідач не надав. Отже, відповідачем не підтверджено доказами порушення позивачем ч.1 ст.96 КУпАП.

Доводи відповідача про допущення у постанові по справі про адміністративне правопорушення технічної помилки суд не бере до уваги, так як постанова є рішенням суб'єкта владних повноважень і повинна містити достовірні дані, враховуючи те, що зазначені припис та протокол про адміністративне правопорушення є двома із трьох доказів вчинення позивачем адміністративного правопорушення.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1 статті 96 КУпАП визначено, що порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Тобто, з диспозиції даної статті слідує, що до адміністративної відповідальності притягується особа за порушення вимог законодавства будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд.

Відповідно до постанови по справі про адміністративне правопорушення від 22.03.2018 р. № 1021-01-51/24 ОСОБА_1 визнано винною за ч.1 ст.96 КУпАП за порушення вимог таблиці 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** та таблиці 3.3 пункту 3.37 ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень".

Однак, суд за результатами розгляду справи дійшов висновку про протиправність таких тверджень відповідача, про що зазначено вище.

Зокрема, судом встановлено, що позивач проводив реконструкцію власної частини будинку, що перебуває у спільній частковій власності на власній земельній ділянці, що є суміжною ділянці ОСОБА_3; межі земельної ділянки проходять через зазначений житловий будинок, а тому таблиця 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** застосуванню не підлягає, оскільки неможливо провести реконструкцію 36/100 будинку, утворивши 8 м відстані від інших 64/100 частин житлового будинку, а стосовно порушення позивачем таблиці 3.3 пункту 3.37 ДБН 360-92**, то відповідачем не надано жодного доказу на підтвердження цих доводів.

Згідно ч.2 ст.283 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення, повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акту, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Однак в порушення вимог ч.2 ст.283 КУпАП оскаржувана постанова не містить опису протиправних дій та обставин, а саме : де, коли та за яких умов, як вважає відповідач, вчинив протиправні дії позивач.

Положеннями ст.38 КпАП України визначено, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Аналіз даної правової норми свідчить, що обчислення строку притягнення правопорушника до адміністративної відповідальності за правопорушення розпочинається з моменту вчинення такого порушення.

З матеріалів справи слідує, що ОСОБА_1 зареєструвала в Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Херсонській області 12.12.2012 р. № ХС 9 декларацію про готовність об'єкта до експлуатації індивідуально житловий будинок вул.Пролетарська (Мангубівська) 44-а, в той час як правопорушення, згідно акту, виявлено 20.02.2018 р. при проведенні позапланової перевірки на даному об'єкті.

Суд вважає безпідставними доводи відповідача про те, що притягнення до адміністративної відповідальності позивача відбулося в межах строку, визначеного ст.38 КУпАП, приймаючи до уваги, що порушення було встановлено саме за наслідками перевірки, та зазначає, що ані в акті перевірки, ані в протоколі про адміністративне правопорушення та в оскаржуваній постанові не зазначено дату вчинення правопорушення позивачем.

Таким чином суд дійшов висновку про те, що на час притягнення позивача до адміністративної відповідальності сплинув встановлений ст.38 КУпАП строк накладення адміністративного стягнення.

Також суд звертає увагу на те, що головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_5 було проведено позапланову перевірку позивача та складено протокол про адміністративне правопорушення від 12.03.2018 р.

В подальшому цією ж посадовою особою розглянуто матеріали справи про адміністративне правопорушення, за результатами якої винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 22.03.2018 р. № 1021-01-51/24.

Такі дії свідчать про порушення відповідачем засад безсторонності (неупередженості) при прийнятті рішення, який закріплений приписами ст.2 КАС України.

Так, орган влади, який не є судом держави, для виконання статті 6 §1 Європейської конвенції з прав людини, може розглядатися як суд у змістовному значенні цього терміна (рішення Європейського суду з прав людини від 22 жовтня 1984 року (серія А, № 84) у справі "Срамек проти Австрії", справа "Волков проти України" від 09 січня 2013 року заява № 21722/11).

При цьому, у рішенні "Волков проти України" від 09 січня 2013 року (заява № 21722/11) Європейський суд з прав людини зазначив роль таких осіб, які здійснюють перевірку, направляють документи до органу, уповноваженому приймати рішення, а згодом беруть участь у голосуванні при прийнятті рішення у висуванні звинувачень щодо заявника на підставі результатів проведеної ними відповідної перевірки викликає об'єктивний сумнів щодо їхньої безсторонності при винесенні рішення по суті у справі заявника.

Водночас, обов'язок інспектора передати матеріали перевірки для належного розгляду прямо передбачений п.15 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244 (далі - Порядок № 244).

Пунктом 20 Порядку № 244 передбачено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду, серед іншого, з'ясовує чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Тобто, у даному випадку головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_5, яка безпосередньо склала матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, при розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності надавала правову оцінку та перевіряла правильність складення матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, які нею ж і оформлено, що на думку суду, є неприпустимим та викликає сумніви в її неупередженості.

Вищенаведене є окремою підставою для скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 1021-01-51/24 від 22.03.2018р.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України

Згідно ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Позивач довів обставини, на яких ґрунтуються його вимоги в частині протиправності та скасування оскаржуваних припису та постанови. Відповідач, в свою чергу, як суб'єкт владних повноважень, не надав суду належних, достовірних та достатніх доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення.

Підсумовуючи вищевикладене суд приходить до висновку про протиправність припису від 12.03.2018 р. та постанови від 22.02.2018 р. № 1021-01-51/24, а тому вони підлягають скасуванню.

В той же час вимоги позивача про закриття справи про адміністративне правопорушення не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.284 КУпАП вирішення питання про закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення належить до компетенції органу, що приймав рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст.2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Тобто адміністративний суд у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення), передбачених КАС України критеріям, не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки за такими критеріями.

Аналогічна правова позиція з цього питання викладена у постановах Верховного Суду від 13.02.2018 р. по справі № 361/7567/15а, від 07.03.2018 р. по справі № 569/15527/16-а.

За таких обставин позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню, а саме в частині визнання протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення від 22.03.2018 р. № 1021-01-51/24, припису від 12.03.2018 р. про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. В частині закриття справи про адміністративне правопорушення позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Згідно ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру, а тому судовий збір складає 1409,60 грн., які сплачено позивачем згідно квитанції від 28.03.2018 р. № 13.

Судом за результатами розгляду справи задоволено позовні вимоги щодо визнання протиправними та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та припису, а відмовлено в частині способу поновлення порушеного права позивача, який ним зазначено у позовній заяві.

Таким чином стягненню з Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області на користь позивача підлягає судовий збір у сумі 1409,60 грн.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 (75700, Херсонська область, м.Скадовськ, вул.Мангубінська, 44-а, ідентифікаційний код НОМЕР_1) до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (73000, м.Херсон, вул.Кременчуцька, 69, ) про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та припису задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 12.03.2018 р., постанову № 1021-01-51/24 по справі про адміністративне правопорушення від 22.03.2018 р., які прийняті головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_5.

В решті позовних вимог відмовити.

Стягнути з Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (73000, м.Херсон, вул.Кременчуцька, 69, ) на користь ОСОБА_1 (75700, Херсонська область, м.Скадовськ, вул.Мангубінська, 44-а, ідентифікаційний код НОМЕР_1) судовий збір у сумі 1409 (одна тисяча чотириста дев'ять) грн. 60 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до пп.15.5 п.15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Бездрабко О.І.

кат. 6.1