Справа № 805/1657/18-а
Суддя: Сіваченко Ігор Вікторович
Дата ухвалення: 2018-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2018 року справа № 805/1657/18-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Донецький апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Сіваченка І.В., суддів: Блохіна А.А., Шишова О.О.,

секретар судового засідання Романченко Г.О.,

за участі представника відповідача Сенникова А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 10 квітня 2018 року (повне судове рішення складено 19 квітня 2018 року в м. Слов'янськ) у справі № 805/1657/18-а (головуючий в І інстанції Бабаш Г.П.) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегапром» до Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 08.09.2017 №, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Мегапром» (далі - ТОВ «Мегапром») звернулося до суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області (далі - Управління), в якому просило: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 08.09.2017 № (а.с. 4-11).

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що на підставі акту №16/05-99-12-16/31023892 від 10.07.2017 про результати камеральної перевірки ТОВ «Мегапром» з питань своєчасності сплати узгодженого податкового зобов`язання з податку на додану вартість згідно уточнюючого розрахунку податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації з податку на додану вартість за березень 2016 року (від 20.02.2017 №) відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 08.09.2017р. №, яким встановлено порушення строку сплати суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість та зобов`язано сплатити штраф у розмірі 10 % у сумі 5615,40 грн. Зокрема, позивач зауважив, що контролюючим органом порушено строки проведення камеральної перевірки, а саме перевірка проведена після спливу 30 календарних днів після фактичного подання звітності. Також позивач вважає, що питання своєчасності нарахування та сплати податків не може бути предметом камеральної перевірки.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 10 квітня 2018 року (з урахуванням ухвали про виправлення описки від 14.05.2018) у справі №805/1657/18-а позов було задоволено, внаслідок чого: визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Донецькій області № від 08.09.2017 року (а.с. 173-176).

Відповідач не погодився з рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій посилався на порушення судом норм матеріального та процесуального права, у зв'язку з чим просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нову, якою відмовити у задоволенні позову в повному обсязі (а.с. 183-184).

В обґрунтування доводів посилався на те що, камеральна перевірка проведена згідно положень пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України та стосувалася своєчасності сплати узгодженого податкового зобов'язання з податку на додану вартість за березень 2016 року № від 20.02.2017 (а.с. 183-184).

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просив апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити. Представник позивача до апеляційного суду не прибув.

Суд апеляційної інстанції заслухав доповідь судді-доповідача, перевірив матеріали справи, вивчив доводи апеляційної скарги і в цілому погоджується з висновком місцевого суду про необхідність задоволення позовних вимог, томуо апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлені наступні обставини.

ТОВ «Мегапром» як платник податків знаходиться на обліку в Покровській ОДПІ ГУ ДФС у Донецькій області (Селидівське відділення). Зареєстровано платником податку на додану вартість 30.03.2002 року.

20.02.2017 ТОВ «Мегапром» до Красноармійської ОДПІ (Селидівське відділення) подано уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок, за звітний період, що уточнюється - березень 2016 року (№ від 20.02.2017 року) та задекларовано податкові зобов`язання у сумі 21 773 406 грн., податковий кредит у сумі 13 331 714 грн., позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду у сумі 8 441 692 грн., суму, яка підлягає сплаті до державного бюджету, збільшено на 8 331 558 грн. (а.с. 29-35, 40-41)

Крім того, 20.02.2017 позивачем до Красноармійської ОДПІ (Селидівське відділення) подано уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок, за звітний період, який уточняється - серпень 2016 року (№ від 20.02.2017 року) та задекларовано податкові зобов`язання у сумі 5 765 841 грн., податковий кредит у сумі 28 860 857 грн., від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду у сумі 23 095 016 грн., в тому числі зараховано у зменшення суми податкового боргу з ПДВ в розмірі 22 489 391 грн., зараховано до складу податкового кредиту наступного звітного періоду в розмірі 605 625 грн. (а.с. 36-39, 42-43).

ГУ ДФС у Донецькій області проведено камеральну перевірку ТОВ «Мегапром» з питань своєчасності сплати узгодженого податкового зобов`язання з податку на додану вартість згідно уточнюючому розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації з податку на додану вартість за березень 2016 року (від 20.02.2017 №), за наслідками якої складений акт від 10.07.2017 №16/05-99-12-16/31023892 (а.с. 13-16).

Актом перевірки встановлено наступне. Перевіркою повноти та своєчасності сплати за період з 01.01.2017 по 31.03.2017 узгоджених сум податкових зобов`язань з податку на додану вартість встановлено, що ТОВ «Мегапром» в порушення підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16, пункту 50.1 статті 50 Податкового кодексу України (далі - ПК України) несвоєчасно частково сплачена сума узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість у загальній сумі 56154,00 грн., а саме: податкове зобов`язання з податку на додану вартість за лютий 2017 року у сумі 56154,300 грн. у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації з податку на додану вартість за березень 2016 року № від 20.02.2017 з граничним терміном сплати 20.02.2017 частково погашено позивачем за рахунок надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу на суму 2040,00 грн., із затримкою 7 днів, надходження з рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу, платіжне доручення №10051917 від 27.02.2017 на суму 48490,00 грн., платіжне доручення №10051918 від 27.02.2017 на суму 5620,00 грн. із затримкою 7 днів, та зараховано з порушенням граничного терміну у сумі 4,00 грн. уточнюючими розрахунками у зв`язку з самостійно виявленими помилками, згідно з якими зменшено суми ПДВ, що підлягали сплаті у попередніх періодах: уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації з податку на додану вартість за січень 2017 року № від 07.03.2017 у сумі 4,00 грн. з затримкою на 15 календарних днів після граничного терміну сплати (а.с. 15).

Згідно висновку акту перевірки дані камеральної перевірки своєчасності сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість свідчать про порушення ТОВ «Мегапром» пп.16.1.4 п.16.1 ст.16, пп.50.1 ст.50 ПК України в частині несвоєчасної сплати у період з 01.01.2017 по 31.03.2017 сум узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість по податковій звітності з ПДВ, а саме: уточнюючому розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації з податку на додану вартість за березень 2016 року, поданому 20.02.2017 (а.с. 16).

На підставі висновків акту перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 08.09.2017 №, яким за затримку на 7, 15 календарних днів сплати грошового зобов'язання з податку на додану вартість до позивача застосовано штраф в розмірі 10% в сумі 5615,40 грн. (а.с. 18).

Зазначене податкове повідомлення-рішення оскаржено позивачем в адміністративному порядку. Рішенням ДФС України податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Донецькій області від 08.09.2017 № залишено без змін, а скарга - без задоволення (а.с. 20-27).

Спірним у справі є протиправність податкового повідомлення-рішення від 08.09.2017 №.

Відповідно до п.п. 20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За приписами п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Основним завданням камеральної перевірки є перевірка складання податкових декларацій і розрахунків, що включає в себе арифметичний підрахунок підсумкових сум податкових зобов`язань, що підлягають сплаті до відповідного бюджету або бюджетному відшкодуванню, та перевірка правильності застосування ставок податків і податкових пільг, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; виявлення арифметичних або методологічних помилок.

За приписами п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до п.76.1 ст.76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

За приписами п.76.2 ст.76 ПК України порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 75.1.2 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна планова перевірка проводиться відповідно до плану-графіка перевірок.

Не може бути предметом планової документальної перевірки питання дотримання платником податків принципу "витягнутої руки", крім випадків перевірки дотримання платником податків вимог підпунктів 140.5.4, 140.5.6 пункту 140.5 статті 140 цього Кодексу.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Пунктами 79.1 та 79.2 статті 79 ПК України передбачено, що документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності обставин для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу.

Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом.

Документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови надіслання платнику податків рекомендованим листом із повідомленням про вручення або вручення йому чи його уповноваженому представнику під розписку копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Згідно до пункту 76.3 статті 76 ПК України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов'язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов'язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов'язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції зазначив, що з вказаних норм вбачається, що своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання може бути предметом як камеральної, так і документальної перевірки. При цьому, до камеральної перевірки застосована спрощена процедура - без прийняття окремого рішення податковим органом, без повідомлення суб'єкта, що перевіряється. Проте цей вид перевірки має більші обмеження ніж документальна, а саме обмежений перелік документів, що досліджуються при перевірці. Також застосовані скорочені строки проведення камеральної перевірки - лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку подання податкової декларації або уточнюючого розрахунку, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. При цьому, місцевий суд наголосив, що сплив цього строку не позбавляє податковий орган права проводити перевірку, але визначає інший вид перевірки, який має проводитися за умови виконання певних вимог, зокрема, видання наказу на проведення перевірки, наявності плану-графіку або наявності визначених законом підстав.

Крім того, суд першої інстанції звернув увагу, що при безпідставному проведенні документальної перевірки суб'єкт господарювання може не надати витребувані документи, не допустити працівників податкового органу до проведення перевірки. А при порушенні порядку проведення камеральної перевірки суб'єкт перевірки не має інших заходів захисту порушеного права, окрім скасування податкового повідомлення-рішення.

Місцевий суд дійшов висновку, що контролюючим органом було порушено терміни проведення камеральної перевірки уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації з податку на додану вартість за березень 2016 року (№ від 20.02.2017 року), тобто майже через півроку після подання уточнюючого розрахунку, що призвело до порушень з боку податкового органу принципу верховенства права, оскільки законодавство повинно бути доступним для платників податків, та таким, щоб особа могла передбачити його наслідки.

Принцип верховенства права охоплює не лише змістовий, але й процедурний аспект, який базується на вимогах відповідності правотворчої та правозастосовної практики певним стандартам, як заборона зворотної дії закону, вимога ясності та несуперечності закону.

Таким чином, за висновками суду першої інстанції, приймаючи спірне податкове повідомлення-рішення на підставі проведеної камеральної перевірки, податковий орган не діяв на підставі та у спосіб наданих йому законодавством повноважень.

Проте, з цими висновками місцевого суду не погоджується колегія суддів апеляційного суду.

Так, пунктом 76.3 статті 76 ПК України визначено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Апеляційний суд вважає, що обмеження строку в 30 днів стосується проведення камеральної перевірки податкової декларації або уточнюючого розрахунку лише на предмет повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).

Оскільки проведена відповідачем перевірка стосувалась своєчасності сплати узгодженого податкового зобов'язання, тобто, з інших питань, строк її проведення визначений абз.2 пунктом 76.3 статті 76 ПК України, а саме: з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, тобто, протягом 1095 днів.

Розглядаючи питання виявлених під час проведення камеральної перевірки порушень в частині несвоєчасної сплати у період з 01.01.2017 по 31.03.2017 сум узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість по податковій звітності з ПДВ, а саме: уточнюючим розрахункам податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації з податку на додану вартість за березень, серпень 2016 року, поданим 20.02.2017, суд апеляційної інстанції не погоджується з висновками податкового органу.

20.02.2017 позивачем до податкового органу було подано уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок № від 20.02.2017, за звітний період, щодо уточнення періоду березень 2016 року та задекларовано податкові зобов`язання (р.9) у сумі 21 773 406 грн., податковий кредит (р.17) у сумі 13 331 714 грн. позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (р.18) у сумі 8 441 692 грн., тобто суму, яка підлягає сплаті до державного бюджету, збільшено на 8 331 558 грн. Платіжним дорученням №4802 позивачем сплачено 3% штрафу на загальну суму 674 682,00 грн., в т.ч. за березень 2016 року - 249 947 грн.

Також 20.02.2017 ТОВ «Мегапром» подано уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок №, за серпень 2016 року та задекларовано податкові зобов`язання (р.9) у сумі 5 765 841 грн., податковий кредит (р.17) у сумі 28 860 857 грн., від'ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (р.19) у сумі 23 095 016 грн., з них 22 489 391 грн. зараховано у зменшення податкового боргу (р. 20.1) та 605 625 грн. зараховано до складу податкового кредиту наступного звітного періоду (р. 20.3).

Між сторонами відсутній спір щодо правомірності подання позивачем уточнюючих розрахунків та визначених в них сум. В обґрунтування своєї позиції відповідач посилається на те, що станом на 20.02.2017 за поданим уточнюючим розрахунком ще не виник податковий борг, отже позивач не міг погасити його зарахуванням від'ємного значення уточнюючого розрахунку, що був поданий того ж дня.

Згідно пп. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашена пеня, нарахована у порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно п. 200.4 ст. 200 ПК України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума, враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації.

При цьому, ПК України не містить будь-яких обмежень щодо подання платником податку уточнюючих розрахунків в один день.

Крім цього, враховуючи час подання позивачем уточнюючих розрахунків, першим було подано уточнюючий розрахунок по декларації з ПДВ за березень 2016 року та оскільки до подання уточнюючого розрахунку позивачем не було сплачено до державного бюджету визначені в них самостійно узгоджені податкові зобов'язання, то у відповідності з приписами пп.14.1.175 п.14.1 ст.14 ПК України, з часу прийняття ДФС України уточнюючого розрахунку, визначені в ньому суми стали податковим боргом.

Тобто, на час подачі останнього уточнюючого розрахунку по декларації за серпень 2016 року, позивач, у відповідності з приписами п.200.4 ст.200 ПК України, правомірно зарахував у зменшення суми податкового боргу з ПДВ.

На підставі викладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що станом на момент розгляду даної справи відповідач, який є суб'єктом владних повноважень при вчиненні певних дій, діяв без урахування усіх обставин, що мають значення для вчинення дії, без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), та без дотримання принципу верховенства права.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції погоджує висновок суду першої інстанції про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 08.09.2017.

Отже, спір за суттю вимог місцевим судом вирішений вірно, доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, підстави для скасування рішення суду відсутні.

Керуючись ч.5 ст.250, ст.310, п.1 ч.1 ст.315, ст.316, ст. 321, ст.322, ч.1 ст.325, ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області - залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 10 квітня 2018 року у справі № 805/1657/18-а - залишити без змін.

Повне судове рішення - 17 липня 2018 року.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому статтею 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий І.В. Сіваченко

Судді А.А. Блохін

О.О. Шишов