Справа № 804/669/18
Суддя: Круговий О.О.
Дата ухвалення: 2018-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

11 липня 2018 року справа № 804/669/18

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Кругового О.О.,

суддів: Шлай А.В. Прокопчук Т.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпро апеляційну скаргу Комунального закладу освіти Курилівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Петриківської районної ради Дніпропетровської області

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2018 року у справі №804/669/18 (суддя суду першої інстанції ОСОБА_1З.) за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу освіти Курилівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Петриківської районної ради Дніпропетровської області про застосування заходів реагування,

в с т а н о в и в :

23 січня 2018 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулась до суду з адміністративним позовом в якому просило: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) обєкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська області, Петриківський район, селище міського типу Курилівка, вулиці Макарова, будинок 2, Комунального закладу освіти Курилівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Петриківської районної ради Дніпропетровської області, до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобовязання зупинити експлуатацію вищезазначеного обєкта.

Адміністративний позов обґрунтовано тим, що при проведенні позапланової перевірки відповідача було виявлено ряд порушень вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. Виявлені в ході перевірки порушення зафіксовані в акті перевірки, вони створюють небезпеку для життя та здоров'я людей і на момент звернення до суду не усунені відповідачем. Зауважень до проведеного заходу та складеного акту з боку відповідача не було. За виявлених порушень будівля школи, та інші споруди не можуть експлуатуватись до повного усунення виявлених порушень.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2018 року адміністративний позов задоволено: застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) обєкта, а саме: будівлі за адресою Дніпропетровська область, Петриківський район, селище міського типу Курилівка, вулиця Макаренка, будинок 2, Комунального закладу освіти Курилівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Петриківської районної ради Дніпропетровської області, до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобовязання зупинити експлуатацію вищезазначеного обєкта.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій із посиланням на порушення судом першої інстанції вимог норм матеріального та процесуального права, просив рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні адміністративного позову.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції було розглянуто справу в порядку спрощеного провадження, що є порушенням норм процесуального права, а також відповідача було позбавлено прав висловити свою думку стосовно адміністративного позову безпосередньо в судовому засіданні. Також, відповідач зазначає, що суд першої інстанції необґрунтовано відніс дану справу до категорії малозначної та не врахував значення для сторін наслідків вирішення даного спору. Також, відповідач зазначає, що спосіб обраного судового захисту у вигляді заборони експлуатації будівель школи є неспівмірним із виявленими під час перевірки порушеннями. Крім того, на думку відповідача позивач не має правових підстав для звернення до суду з позовом про заборону експлуатації будівель школи, оскільки ним не приймалось припису про усунення порушень у відношенні відповідача.

Ухвалами Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 11 червня 2018 року було відкрито апеляційне провадження та справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

05 липня 2018 року від відповідача надійшло клопотання про залучення доказів, так, відповідачем до суду подано докази щодо усунення порушень виявлених під час проведення перевірки відповідача.

Від представника позивача на адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, у звязку з неможливістю прибуття повноважного представника до судового засідання. Розглянувши вказане клопотання, колегія суддів вирішила відмовити в його задоволенні.

До судового засідання повноважні представники сторін не прибули, у звязку з чим, колегія суддів вирішили продовжити розгляд справи в порядку письмового провадження на підставі наявних у справі матеріалів.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що в період з 07.11.2017 по 10.11.2017 посадовою особою Петриківського районного сектору Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на підставі наказу від 02.10.2017 № 7 та посвідчення на проведення перевірки від 30.10.2017 №86 здійснено позапланову перевірку додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Комунального закладу освіти - Курилівська загальноосвітня школа I-III ступенів Петриківської районної ради Дніпропетровської області за адресою: Дніпропетровська область, Петриківський район, селище міського типу Курилівка, вулиця Макаренка, будинок 2.

За результатами зазначеної перевірки складено акт від 10.11.2017 № 83, яким встановлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, а саме:

- деревяні елементи горищного покриття (кровлі, лати) не оброблено засобами вогнезахисту, які повинні забезпечувати І групу вогнезахисної ефективності. (Порушення триваюче. Пропонується до виконання з 2012 року);

- будівлю не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 Системи протипожежного захисту, а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей. (Порушення триваюче. Пропонується до виконання з 2015 року);

- під час експлуатації обєкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме, двері в приміщення електрощитової не виконані протипожежними 3 нормованою межею вогнестійкості, що повинні відділяти приміщення електрощитової від шляхів евакуації;

- працюючий персонал не забезпечено засобами індивідуального захисту, захисту органів дихання у відповідності до встановлених вимог. (Порушення триваюче. Пропонується до виконання з 2016 року);

- захисну споруду цивільного захисту № б/н не приведено у готовність до прийняття осіб, що укриваються (Акт комплексної перевірки захисної споруди цивільного захисту від 17.05.2017 р.).

Примірник акту перевірки від 10.11.2017 №83 отримано директором Комунального закладу освіти - Курилівська загальноосвітня школа I-III ступенів Петриківської районної ради Дніпропетровської області ОСОБА_2, про що свідчить її особистий підпис. Зауваження або заперечення до акту перевірки з боку директора Комунального закладу освіти - Курилівська загальноосвітня школа I-III ступенів Петриківської районної ради Дніпропетровської області відсутні.

На підставі акту перевірки, та вважаючи, що мають місце порушення пожежної безпеки, які становлять загрозу життю та здоров'ю людей, позивач звернувся до суду з позовом про вжиття заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівель Комунального закладу освіти Курилівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Петриківської районної ради Дніпропетровської області до повного усунення порушень.

Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що за наслідками перевірки відповідача позивачем виявлено порушення вимог пожежної безпеки, які становлять загрозу життю та здоровю людей, виявлені порушення не усунуті, тому достатніми є підстави для застосування до відповідача заходів реагування.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до положень частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року № 877-V (надалі - Закон № 877-V) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно п. 4 Розділу І Правил пожежної безпеки в Україні пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про пожежну безпеку" забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ та організацій покладається на їх керівників і уповноважених ними осіб, якщо інше не передбачено відповідним договором.

Згідно ч. 7 ст. 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Частиною 4 статті 4 Закону № 877-V визначено, що виключно законами встановлюються вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності.

Відповідно до пунктів 1, 4 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, обєктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є зокрема недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами та нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій.

Згідно ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, обєктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Відповідно до частини 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки субєкта господарювання покладається на власників та керівників таких субєктів господарювання.

Згідно підпункту 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, обєктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоровю людей.

Частиною 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоровю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Отже, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

За результатами перевірки встановлено низку порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які створюють загрозу життю та/або здоровю людей, в тому числі дітей, учнів, працюючого персоналу, іншим громадян, а також особам, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі), в разі її виникнення.

Так, відсутність або невідповідність вогнезахисної обробки конструктивних елементів будівлі або невідповідність стану вогнезахисної обробки, під впливом небезпечних факторів пожежі, призводить до її руйнування, поширення пожежі зі збільшенням продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей з будівлі.

При відсутності протипожежних дверей або інших протипожежних перешкод (люки, вікна та інше) з нормованою межею вогнестійкості можливе втрата цілісності та втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкоди, що сприяє розповсюдженню пожежі по приміщення та будівельним конструкціям, в тому числі евакуаційним шляхам та несучім конструкціям, що може привести к порушенню цілісності будівельних конструкцій та обрушенню останніх і унеможливить евакуацію людей з поверхів будівлі з послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння. Тобто відсутність даних перешкод або їх не відповідність створює загрозу життю та/або здоровю людей.

Відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в звязку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.

Відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.

Відсутність належного утримання, використання захисної споруди цивільного захисту призведе до ураження працюючого персоналу небезпечними факторами, що може збільшити кількість летальних випадків.

Суд зазначає, що згідно вимог пункту 24 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи субєкті господарювання на ній або водному обєкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоровю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи обєкті, провадження на ній господарської діяльності.

Відповідно до вимог пункту 3.1 Національного класифікатору ДК 019:2010 "Класифікатор надзвичайних ситуацій", затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 11.10.2010 року № 457 (далі - Класифікатор) "Надзвичайна ситуація - порушення нормальних умов життя та діяльності людей на окремій території чи об'єкті на ній або на водному об'єкті, спричинене аварією, катастрофою, стихійним лихом чи іншою небезпечною подією, зокрема епідемією, епізоотією, епіфітотією, пожежею, що призвело (може призвести) до виникнення великої кількості постраждалих, загрози життю та здоров'ю людей, їх загибелі, значних матеріальних утрат, а також до неможливості проживання населення на території чи об'єкті, ведення там господарської діяльності".

Згідно вимог пункту 4 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України аварія - небезпечна подія техногенного характеру, що спричинила ураження, травмування населення або створює на окремій території чи території субєкта господарювання загрозу життю або здоровю населення та призводить до руйнування будівель, споруд, обладнання і транспортних засобів, порушення виробничого або транспортного процесу чи спричиняє наднормативні, аварійні викиди забруднюючих речовин та інший шкідливий вплив на навколишнє природне середовище.

Згідно вимог пункту 25 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечна подія - подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоровю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків.

У розділі 6 Класифікатору зазначені коди надзвичайних ситуацій у наслідок пожеж та вибухів.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 "Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять" небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, утравмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Згідно з вимогами пункту 33 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та повязаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Таким чином, пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров'ю людей виникає не лише при наявності порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, але й за наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від шкідливого впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.

Отже, порушення, які були виявлені під час позапланової перевірки будівель школи, є такими, що створюють загрозу життю та/або здоровю людей, відтак є достатньою та самостійною підставою для застосування до відповідача заходів реагування саме у вигляді зупинення експлуатації обєктів.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що відповідачем до суду надано докази, що можуть свідчити про усунення порушень, які були виявлені під час перевірки, між тим, суд апеляційної інстанції зазначає, що факт усунення підконтрольною установою порушень вимог пожежної безпеки перевіряється уповноваженим органом на підставі заяви підконтрольної установи та додатково поданих документів, за наслідками такої перевірки складається акт, який свідчить про усунення або не усунення порушень пожежної безпеки, які були виявлені раніше.

Відповідачем до суду не було надано акту перевірки, проведеної з питань усунення раніше виявлених порушень вимог пожежної безпеки, тому на думку суду, відповідачем не надано суду належних та допустимих доказів на користь усунення виявлених порушень.

Більш того, відповідно до ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Оскільки, станом на час розгляду справи судом першої інстанції, відповідачем не було подано до суду докази про усунення порушень зафіксованих в акті перевірки, суд апеляційної інстанції не може використані подані докази в якості підстав для скасування рішення суду, оскільки рішення суду першої інстанції прийняте з урахуванням обставин справи, та наявних в матеріалах справи на час розгляду справи доказів.

Щодо доводів відповідача про порушення судом вимог норм процесуального права при розгляді даної справи в порядку спрощеного провадження, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч. 4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності субєкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших обєктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення субєкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, судом першої інстанції керуючись вищенаведеними приписами КАС України було правомірно розглянуто справу в порядку спрощеного провадження, розгляд справи в порядку спрощеного провадження не призвів до неправильного вирішення справи по суті позовних вимог, також не мало місце нерівне ставлення суду першої інстанції до сторін у справі, оскільки справу розглянуто за відсутності сторін за наявними в матеріалах справи документами, судом враховано доводи адміністративного позову, а також відзиву на адміністративний позов.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, прийнятим із дотриманням вимог норм матеріального та процесуального права, тому підстави для її зміни або скасування відсутні.

Керуючисьч. 3 ст. 243, ст.308,ст. 311, ст. 315, ст. 316 КАС України суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Комунального закладу освіти Курилівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Петриківської районної ради Дніпропетровської області - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2018 року у справі №804/669/18 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили 11 липня 2018 року та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Повне судове рішення складено 12 липня 2018 року.

Головуючий суддя: О.О. Круговий

Суддя: А.В. Шлай

Суддя: Т.С. Прокопчук