Справа № 1540/3400/18
Суддя: Катаєва Е. В.
Дата ухвалення: 2018-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 1540/3400/18
УХВАЛА

12 липня 2018 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов Головного управління ДФС в Одеській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЕКСАНДРІЯ НОВА» про стягнення податкового боргу,-

В С Т А Н О В И В:

До суду 10.07.2018 року надійшов адміністративний позов Головного управління ДФС в Одеській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЕКСАНДРІЯ НОВА» про стягнення податкового боргу з рахунків у банках, що обслуговують платника податків у розмірі 2563279,50грн. (2501128,77грн пеня за порушення законодавства про патентування, 62450,73 пеня по єдиному податку з юридичних осіб)

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, крім іншого, має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 3 ст.161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем не наданий документ про сплату судового збору.

Позивач подав заяву про відстрочення сплати судового збору посилаючись на надходження до ГУ ДФС 05.07.2018 року листа від 03.07.2018 року, згідно якого на підставі виконавчого документу з ГУ ДФС здійснюється примусове стягнення коштів в сумі 2528,27грн. на період виконання виконавчого документу орган Казначейства здійснює проведення платежів за платіжними дорученнями боржника лише за захищеними видатками, визначеними Бюджетним кодексом України. Тобто ГУ ДФС не в змозі здійснити сплату судового збору за подання позовної заяви.

Суд вважає, що заява позивача про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, а позовна заява повинна бути залишена без руху виходячи з наступного.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.4 Закону України «Про судовий збір»юридичні особи сплачують за подання до адміністративного суду позову: - майнового характеру 1,5 відсотка ціни позову, але не менш 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб; - не майнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

22.05.2015 р. Верховною Радою України прийнято Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", який набрав чинності з 01.09.2015 р.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих положень Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" зобов'язано Кабінет Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір" від 23 січня 2015 року № 2 судам роз'яснено, що якщо бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Отже, відсутність бюджетного фінансування не є підставою для звільнення скаржника від законодавчо встановленого обов'язку зі сплати судового збору.

Варто зазначити також те, що обов'язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду.

Отже, на думку судді, звільнення заявника від сплати судового збору може мати місце за наявності виняткових обставин та не суперечити приписам чинного законодавства.

Суд не приймає до уваги доводи позивача про неможливість сплати судового збору з посиланням на надходження до ГУ ДФС 05.07.2018 року листа від 03.07.2018 року, згідно якого на підставі виконавчого документу з ГУ ДФС здійснюється примусове стягнення коштів в сумі 2528,27грн. на період виконання виконавчого документу орган Казначейства здійснює проведення платежів за платіжними дорученнями боржника лише за захищеними видатками, визначеними Бюджетним кодексом України та на посилання на рішення Верховного суду України, в якому зазначено, що повернення апеляційної скарги у зв'язку з несплатою судового збору не повинна перешкоджати доступу до правосуддя.

При цьому суд виходить з наступного.

Згідно з даними автоматизованої системи діловодства Одеського окружного адміністративного суду ГУ ДФС у лютому 2018 року зверталось до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЕКСАНДРІЯ НОВА» про стягнення з рахунків у банках, що обслуговують платника податків заборгованості по пені у розмірі 2501128,77грн. (справа №815/808/18). У даному позові позивач просить стягнути також вказану суму пені 2501128,77грн та суму пені 62450,73 по єдиному податку з юридичних осіб.

По справі №815/808/18 ухвалою суду від 28.02.2018 року позивачу було відмолено у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, позов залишений без руху, а ухвалою суду від 16.03.2018 року повернутий позивачу у зв'язку з несплатою судового збору.

Між тим, позивач 10.07.2018 року знов подає позов до вказаного відповідача про стягнення заборгованості по пені без сплати судового збору.

У п.60 рішення Європейського Суду з прав людини від 19.06.2001 року Справа "Креуз проти Польщі" (CASE OF KREUZ v. POLAND) зазначено : «Відповідно Суд постановляє, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв'язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції ( 995_004 ). Однак Суд наголошує, що сума зборів, призначена у світлі конкретних обставин цієї справи, включаючи спроможність заявника її сплатити та стадію, на якій перебував розгляд справи на той момент, коли обмеження було накладено, є важливими чинниками при визначенні того, скористалася ця особа своїм правом доступу до суду чи ні та чи мала "розгляд судом" (див. "Толстой-Милославський проти Сполученого Королівства" та "Аїт-Мугуб проти Франції", рішення суду, цитовані вище, там само, пункт 63 і далі та пункт 57

відповідно).

Враховуючи викладене, а також встановлені обставини, що при зверненні до суду з вказаним позовом по даній справі, позивач з лютого 2018 року (первинного звернення до суду) не здійснив будь-яких заходів по сплати судового збору з метою звернення до суду з дотримання вимог законодавства, а посилається знов на неможливість сплати судового збору з посиланням вже на обставини, які виникли у липні 2018 року, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви позивача про відстрочення сплати судового збору та необхідності відмови у його задоволенні.

З урахуванням викладеного суд вважає необхідним залишити позов без руху. Позивачу необхідно сплати судовий збір у сумі 1,5% від суми позову а саме 38453,25 грн. на рахунок 4032, отримувач коштів УК у м.Одесі/Київський р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38016923, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998 , Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу*;101;______(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ________ (ПІБ чи назва установи, організації.

Згідно зі ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Суд вважає необхідним залишити позов без руху та надати позивачу п'ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання належним чином оформленого позову, виконання вимог ст.161 КАС України.

Відповідно до ч.9 ст. 120 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали здано на пошту чи передано іншими відповідними засобами зв'язку.

У разі своєчасного виконання ухвали суду та усунення недоліків позовної заяви не шляхом здачі належним чином оформленого позову, документів до канцелярії суду, а шляхом відправки його до суду у встановлений строк засобами поштового зв'язку, для попередження повернення судом позовної заяви з підстав невиконання вимог ухвали суду щодо усунення недоліків у встановлений строк позивачу необхідно про надіслання матеріалів засобами поштового зв'язку повідомити суд на його електрону адресу, телефон, факс.

Згідно з п.1 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11. 2013року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв'язку (без урахування вихідних днів об'єктів поштового зв'язку): місцевої - Д+2; у межах області та між обласними центрами України - Д+3, пріоритетної - Д+1, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об'єкті поштового зв'язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 2, 3 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

У разі неотримання судом позову та матеріалів на виконання ухвали суду з урахуванням встановлених нормативів та відсутності повідомлень іншими засобами зв'язку суд буде вирішувати питання про повернення позову у вказані строки.

Керуючись ст. 160,161,169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити Головному управлінню ДФС в Одеській області у задоволенні заяви про відстрочку сплати судового збору.

Адміністративний позов Головного управління ДФС в Одеській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЕКСАНДРІЯ НОВА» про стягнення податкового боргу - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у п'ятиденний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки позову та роз'яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Катаєва