Справа № 0540/5351/18-а
Суддя: Лазарєв В.В.
Дата ухвалення: 2018-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 липня 2018 р. Справа №0540/5351/18-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Лазарєв В.В., розглянувши позовну заяву керівника Словянської міської прокуратури Донецької області (місцезнаходження: 84122, Донецька область, м. Словянськ, вулиця Центральна, будинок 3 «В») до Управління освіти, молоді та спорту ОСОБА_1 міської ради Донецької області (місцезнаходження: 84406, Донецька область, м. Лиман, вулиця Незалежності, будинок 15), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ОСОБА_1 міська рада Донецької області (місцезнаходження: 84406, Донецька область, м. Лиман, вулиця Незалежності, будинок 46) про визнання бездіяльності протиправною та зобовязання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

06 липня 2018 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява керівника Словянської міської прокуратури Донецької області до Управління освіти, молоді та спорту ОСОБА_1 міської ради Донецької області про визнання бездіяльності протиправною та зобовязання вчинити певні дії.

В обґрунтування позову керівник Словянської міської прокуратури Донецької області зазначив про відсутність правовстановлюючих документів на земельну ділянку, на якій розташована Ярівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступені ОСОБА_1 міської ради Донецької області. На думку прокурора, відсутність правовстановлюючих документів створює передумови для зловживань щодо розпорядження земельною ділянкою, на якій розташований навчальний заклад, ризики для його нормального функціонування. Наявність підстав для представництва та звернення до суду з даним позовом, прокурор обґрунтовує тим, що відсутній орган, уповноважений здійснювати функції щодо зобовязання оформити належним чином право користування земельною ділянкою, а відтак прокурор набуває статусу позивача. Посилаючись на статті 131-1 Конституції України, статті 92, 116, 122, 125, 126 Земельного кодексу України, статті 37, 44 Закону України «Про загальну середню освіту», статтю 80 Закону України «Про освіту», статтю 23 Закону України «Про прокуратуру» та статті 19, 49, 53 Кодексу адміністративного судочинства України, прокурор просив:

1) визнати протиправною бездіяльність ОСОБА_1 міської ради Донецької області щодо оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку під будівлями та спорудами Ярівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступені ОСОБА_1 міської ради Донецької області, зобовязавши ОСОБА_1 міську раду Донецької області вчинити дії, спрямовані на оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку під Ярівською загальноосвітньою школою І-ІІІ ступені ОСОБА_1 міської ради Донецької області, приблизною площею 1,2384 га, вартістю 475050,24 грн., що розташована в межах населеного пункту селища Ярова, Лиманського району Донецької області;

2) вжити заходів щодо оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку під Ярівською загальноосвітньою школою І-ІІІ ступені ОСОБА_1 міської ради Донецької області.

У відповідності до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частини 2 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з частиною 7 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пред'явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Згідно із частинами 3, 4, 5 статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Згідно статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року №1697-VII «Про прокуратуру», в редакції Закону України №2249-VIII від 19.12.2017, представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобовязаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного субєкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Тобто, прокурор набуває адміністративної правосуб'єктності лише у разі підтвердження судом наявності підстав для представництва інтересів держави, при цьому наявність таких підстав може бути оскаржена суб'єктом владних повноважень. Судом встановлено та підтверджується матеріалами, в обґрунтування необхідності звернення до суду з цим позовом в інтересах держави керівник Словянської місцевої прокуратури вказує, що під час вивчення стану додержання земельного законодавства встановлено порушення в частині відсутності правовстановлюючих документів на земельну ділянку під Ярівською загальноосвітньою школою І-ІІІ ступені ОСОБА_1 міської ради Донецької області та відсутність органу, уповноваженого державою, звертатися до суду з відповідним позовом.

Проте, дане твердження прокурора не ґрунтується на приписах чинного законодавства. За приписами Глави 32 Земельного кодексу України контроль за використанням та охороною земель полягає в забезпеченні додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями і громадянами земельного законодавства України, і поділяється на державний контроль за використанням та охороною земель, самоврядний контроль за використанням та охороною земель та громадський контроль за використанням та охороною земель.

За приписами статті 188 Земельного кодексу Україні державний контроль за використанням та охороною земель здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі. Порядок здійснення державного контролю за використанням та охороною земель встановлюється законом.

Закон України від 19 червня 2003 року №963-IV «Про державний контроль за використанням та охороною земель», в редакції Закону України № 901-VIII від 23.12.2015 (далі Закон №963-IV), визначає правові, економічні та соціальні основи організації здійснення державного контролю за використанням та охороною земель і спрямований на забезпечення раціонального використання і відтворення природних ресурсів та охорону довкілля.

Згідно статті 5 Закону №963-IV державний контроль за використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності здійснює центральний орган виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі.

Статтею 6 Закону №963-IV встановлено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, належить здійснення державного контролю за використанням та охороною земель у частині: додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства України та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю, додержання вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових угод, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок. Згідно «Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 року №15, Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру.

Отже, в Україні існує державний орган до компетенції якого віднесений держаний нагляд (контроль) за дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, в тому числі додержання органами місцевого самоврядування, юридичними особами вимог земельного законодавства України та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю, додержання вимог земельного законодавства в процесі передачі у власність, надання у користування земельних ділянок. Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 08.04.99 у справі № 1-1/99 (далі - Рішення Конституційного Суду України) державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо.

З урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

В резолютивній частині Рішення Конституційного Суду України зазначено, що прокурори та їх заступники подають до суду позови саме в інтересах держави із зазначенням відповідного органу.

Під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах» потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Проте, прокурором не надано суду доказів на підтвердження звернення до суду з даним адміністративним позовом самостійно без зазначення конкретного позивача в чиїх інтересах заявлено позов.

Таким чином, суд вважає за необхідне залишити без руху позовну заяву заступника керівника Словянської місцевої прокуратури Донецької області та встановити строк останньому для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання доказів у підтвердження повноважень на самостійне звернення прокурора до суду з даним позовом, враховуючи встановлені обставини.

Разом з цим, суд звертає увагу на приписи пункту 4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, у відповідності до яких в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Згідно позовної заяви, керівник Словянської міської прокуратури Донецької області звертається до суду із позовом до Управління освіти, молоді та спорту ОСОБА_1 міської ради Донецької області, проте просить визнати протиправною бездіяльність та зобовязати вчинити певні дії, саме ОСОБА_1 міську раду Донецької області.

Таким чином, позивачу необхідно визначитися або з відповідачем або з вимогами, що визначені у позовній заяві.

Згідно з частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків, шляхом надання доказів у підтвердження повноважень на самостійне звернення прокурора до суду з даним позовом, враховуючи встановлені обставини, а також позовної заяви із визначенням відповідного кола осіб або уточненими позовними вимогами.

Суд зауважує, що суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів

На підставі вищевикладеного, керуючись нормами Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву керівника Словянської міської прокуратури Донецької області до Управління освіти, молоді та спорту ОСОБА_1 міської ради Донецької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ОСОБА_1 міська рада Донецької області про визнання бездіяльності протиправною та зобовязання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити керівнику Словянської міської прокуратури Донецької області строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви протягом трьох днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали, шляхом:

1) надання доказів у підтвердження повноважень на самостійне звернення прокурора до суду з даним позовом, враховуючи встановлені судом обставини;

2) надання позовної заяви із визначенням відповідного кола осіб або позовних вимог.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя Лазарєв В.В.