Справа № 805/1977/18-а
Суддя: Галатіна О.О.
Дата ухвалення: 2018-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

12 липня 2018 р. Справа №805/1977/18-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Галатіної О.О., розглянувши в порядку підготовчого провадження в письмовому провадженні справу за позовом ОСОБА_1 до Лівобережного обєднаного Управління пенсійного Фонду України м. Маріуполя Донецької області про визнання протиправною бездіяльність щодо відмови у призначенні пенсії за віком та зобовязання призначити пенсію за віком, суд -

В С Т А Н О В И В:

22 березня 2018 року позивач звернулася до Донецького окружного адміністративного суду із позовом до Лівобережного обєднаного Управління пенсійного Фонду України м. Маріуполя Донецької області про визнання протиправною бездіяльність щодо відмови у призначенні пенсії за віком та зобовязання призначити пенсію за віком.

Позивач та його представник в судове засідання не прибули, повідомлялися про дату, час і місце судового засідання належним чином. Через канцелярію суду надав клопотання про відкладення розгляду справи.

Представник відповідача у судове засідання не прибув, повідомлялися про дату, час і місце судового засідання належним чином. Про причини не явки суд не повідомив.

Відповідно до ч.3 ст.205 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи проводиться у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду, виходячи з такого.

Ухвалою суду від 13 квітня 2018 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду на 03 травня 2018 року.

03 травня 2018 року розгляд справи було перенесено на 16 травня 2018 року у звязку із відпусткою судді Галатіної О.О.

Представники сторін повідомлялися про наступне судове засідання належним чином, про що свідчать телефонограми, які наявні в матеріалах справи.

16 травня 2018 року позивач у судове засідання не прибув, про причини не явки суд не повідомив.

Ухвалою суду від 16 травня 2018 року розгляд справи було відкладено до 30 травня 2018 року.

Позивач про наступне судове засідання належним чином, про що свідчать телефонограми, які наявні в матеріалах справи.

29 травня 2018 року від представника позивача надійшло клопотання про перенесення розгляду справи, у звязку із перебування на лікарняному.

30 травня 2018 року позивач та його представник у судове засідання знов не прибули.

Ухвалою суду від 30 травня 2018 року розгляд справи відкладено до 06 червня 2018 року.

Позивач про наступне судове засідання повідомлявся належним чином, про що свідчить супровідний лист про відправлення вищезазначеної ухвали електронною поштою.

04 червня 2018 року від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

06 червня 2018 року позивач та його представник у судове засідання знов не прибули.

Ухвалою суду від 06 червня 2018 року розгляд справи відкладено до 23 червня 2018 року.

Позивач про наступне судове засідання повідомлявся належним чином, шляхом направлення на його адресу вищезазначеної ухвали.

23 червня 2018 року позивач та його представник у судове засідання знов не прибули.

Ухвалою суду від 23 червня 2018 року розгляд справи відкладено до 12 липня 2018 року.

Позивач про наступне судове засідання повідомлявся належним чином, шляхом направлення на його адресу вищезазначеної ухвали.

12 липня 2018 року позивач та його представник у судове засідання знов не прибули. Через канцелярію суду 11 липня 2018 року надано клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд зазначає, що доказів про причини поважності не прибуття у судові засідання призначені на 16 травня 2018 року, 30 травня 2018 року, 06 червня 2018 року, 23 червня 2018 року, 12 липня 2018 року на адресу суду жодного разу не надходило.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин, при цьому був повідомлений про розгляд справи належним чином та така неявка перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч.5 ст.205 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Таким чином, підставою для залишення позовної заяви без розгляду є повторна неявка належним чином повідомленого позивача без поважних причин та відсутність заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, вимоги частини п'ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України перешкоджають позивачеві зловживати своїми процесуальними правами та штучно затягувати розгляд справи. Можливість неприбуття у судове засідання без поважних причин призводитиме до порушення законодавчо встановлених строків розгляду справ та матиме негативний вплив на ефективність судочинства.

Відповідно до ч.5 ст.44 КАС України учасники справи зобов'язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом.

Зловживання процесуальними правами не допускається. З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства. (ч.1, 2 ст.45 КАС України).

З огляду на викладене, можна зробити висновок, що позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. При цьому, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа ОСОБА_2 проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

При цьому, суд враховує, що за приписами Кодексу адміністративного судочинства адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку. В розумінні п. 11 ч.1 ст. 4 КАС України розумний строк - найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява залишається без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Залишення позову без розгляду на підставі статті 240 частини 1 пункту 4 КАС України, не перешкоджає позивачеві повторно звернутися до адміністративного суду в загальному порядку (стаття 240 частина 4 КАС України).

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду.

Керуючись статтями 205, 229, 240,243, 248, 256 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Лівобережного обєднаного Управління пенсійного Фонду України м. Маріуполя Донецької області про визнання протиправною бездіяльність щодо відмови у призначенні пенсії за віком та зобовязання призначити пенсію за віком залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо справу було розглянуто в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно ч. 1 ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Галатіна О.О.