Справа № 405/1607/18
Суддя: Т.М. Кармазина
Дата ухвалення: 2018-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

16 липня 2018 року м. Кропивницький Справа № 405/1607/18

провадження № 2-іс/1140/97/18

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Кармазина Т.М., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Міськрайонного Центру зайнятості м.Кропивницький про скасування наказу та зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить скасувати наказ №171009 від 09.10.2017 про припинення виплати грошової допомоги по тимчасовому безробіттю і зобов'язати відповідача перерахувати без погіршення становища, яке існувало до припинення виплати та поновити виплату допомоги по тимчасовому безробіттю до майбутньої події його працевлаштування на підходящу робот, з наступного дня після наказу №171009 від 09.10.2017р..

Ухвалою Ленінського районного суду м.Кіровограда від 15.06.2018 адміністративну справу № 405/1607/18 за позовом ОСОБА_1 до міськрайонного Центру зайнятості м.Кропивницький про скасування наказу та зобов'язання вчинити певні дії, в порядку ст.29 КАС України передано на розгляд за правилами предметної підсудності до Кіровоградського окружного адміністративного суду.

Вказана справа надійшла до суду 10 липня 2018 року та передана на розгляд головуючому судді - Кармазиній Т.М..

Суддя, ознайомившись з матеріалами позовної заяви, встановив, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Згідно п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

Так, позивачем у позовній заяві не зазначено його реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України.

Крім того, п.11 ч.5 ст.160 КАС України передбачено, що у позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В поданому позивачем адміністративному позові такі відомості не зазначено.

В зв'язку з чим, позивачу необхідно надати позов із зазначенням вказаних відомостей.

Відповідно до п.5 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частинами 4 та 7 ст.161 КАС України встановлено, що позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

До заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Так, в порушення зазначених норм позивачем не надано копію оскаржуваного наказу, а в разі його відсутності клопотання про його витребування.

До того ж, ухвалою Ленінського районного суду м.Кіровограда від 16.03.2018 року було повернуто ОСОБА_1 позовну заяву з доданими до неї матеріалами.

Згідно ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Частиною 2 даної статті встановлено, що суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Позивачем, який не є суб'єктом владних повноважень, не додано до позовної заяви її копію, а також копії доданих до позовної заяви документів для суду та відповідача.

Крім того, згідно ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Натомість, позивачем не додано до позовної заяви документ про сплату судового збору.

При цьому було подано клопотання про звільнення від сплати судового збору з підстав ст.8 Закону України "Про судовий збір".

Вирішуючи це клопотання, суд виходить з того, що відповідно до частин 1, 2 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

У статті 8 цього Закону передбачені умови відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Так, згідно з частиною 1 цієї статті (у редакції Закону України від 03.10.2017 року №2147-VIII, який набрав чинності 15.12.2017 року) враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Відповідно до частини 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Так, позивач мотивує клопотання тим, що на момент звернення до суду його майновий стан не дає можливості сплатити судовий збір. Однак, позивачем не надано інформацію про рух коштів за певний період до звернення до суду, а також не надано докази

скрутного матеріального становища, а тому, позивачу необхідно надати до суду докази неможливості сплати судового збору, зокрема довідку про доходи за попередній календарний рік

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Положеннями частини 2 статті 4 Закону визначено розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, який складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та дорівнює 704,80 грн.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно подати до суду позовну заяву із зазначенням вищезазначених відомостей у відповідності до п.п.2, 11 ч.5 ст.160 КАС України, а також копію такої позовної заяви та копії доданих до неї документів для суду та відповідача, копію оскаржуваного наказу, а в разі відсутності клопотання про його витребування, документ про сплату судового збору чи докази на підтвердження неможливості його сплати.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, з встановленням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 243, 248, 256, 287 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міськрайонного Центру зайнятості м.Кропивницький про скасування наказу та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку, передбаченому ст.256 КАС України та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. Кармазина