Справа № 806/1964/18
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2018-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 липня 2018 року м. Житомир справа № 806/1964/18

категорія 6.3

ОСОБА_1 окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Шуляк Л.А.,

секретар судового засідання Захарко О.В.,

за участю: представника позивача ОСОБА_2,

представника третьої особи ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про закриття провадження у адміністративній справі за позовом Приватної юридичної фірми "Центр юридичної допомоги "Дігест" до Департаменту реєстрації ОСОБА_1 міської ради, Державного реєстратора ОСОБА_4 ОСОБА_1 міського управління юстиції, ОСОБА_1 об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Житомирській області, третя особа: Приватний вищий навчальний заклад "Інститут підприємництва та сучасних технологій" про виключення з акту опису майна будівлі навчального корпусу, скасування реєстраційного запису,

встановив:

До ОСОБА_1 окружного адміністративного суду звернулась Приватна юридична фірма "Центр юридичної допомоги "Дігест" з позовом, в якому просить виключити із акту опису майна, серія та номер: 13, виданий 04.08.2014, видавник: Житомирська об'єднана державна податкова інспекція, будівлю навчального корпусу за адресою: Житомир, провулок Шкільний, 7 та скасувати реєстраційний запис №7510308 від 29.10.2014 Державного реєстратора ОСОБА_4 про державну реєстрацію обтяження у вигляді податкової застави.

Ухвалою суду від 23.04.2018 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Від представника Приватного вищого навчального закладу "Інститут підприємництва та сучасних технологій" на офіційну електронну пошту суду 06 липня 2018 року надійшла заява про закриття провадження у справі у зв'язку з тим, що її не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Представник позивача в судому засіданні заперечував проти закриття провадження у справі.

Представник третьої особи в судовому засіданні просив задовольнити його заяву про закриття провадження у справі.

Відповідачі в судове засідання не з'явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином та своєчасно.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані письмові докази, перевіривши матеріали справи, проаналізувавши законодавство, суд прийшов до висновку, що провадження у справі слід закрити з наступних підстав.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до п.3.2 Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвідомчості справ, пов'язаних із соціальними виплатами" від 09.09.2010 № 19-рп/2010, головними критеріями судової спеціалізації визнається предмет спірних правовідносин і властива для його розгляду процедура.

Згідно з п.3.2 Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями 54 народних депутатів України та Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Кримінально-процесуального кодексу України, Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України (щодо принципу інстанційності в системі судів загальної юрисдикції) від 12.07.2011 № 9-рп/2011 принцип спеціалізації полягає у створенні відповідних спеціалізованих судів для здійснення цивільного, кримінального, адміністративного, господарського судочинства.

Основними ознаками публічно-правових відносин називають: обов'язкову участь у цих відносинах суб'єкта, який наділений публічно-владними повноваженнями; підпорядкованість одного учасника публічно-правових відносин іншому - суб'єкту владних повноважень (що проявляється у можливості суб'єкта владних повноважень вирішувати питання про права і обов'язки підпорядкованої особи); імперативність публічно-правових відносин; домінування публічно-правового інтересу у цих відносинах.

Адміністративно-правовий спір має певні ознаки. Такі спори виникають у сфері державного управління, в процесі здійснення органами виконавчої влади своїх управлінських функцій. Для цих спорів характерно особливе становище його суб'єктів (учасників спірного правовідношення). Обов'язковим учасником адміністративно-правового спору є наділений владними повноваженнями орган виконавчої влади, місцевого самоврядування, посадові особи, наділені державно-владними повноваженнями. Адміністративно-правовий спір має особливий предмет, що пов'язано з широтою і різноплановістю діяльності управлінського характеру.

Обов'язковою ознакою позовної форми захисту права в адміністративному суді має бути наявність спору про право публічне, тобто спору про права і обов'язки в публічних правовідносинах.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Разом з цим, неправильним є поширення юрисдикції адміністративних судів на той чи інший спір тільки тому, що відповідачем у справі є суб'єкт владних повноважень, а предметом перегляду його акт індивідуальної дії. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Приватно-правові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватно-правовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб'єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватно-правових відносин.

Як встановлено судом в ході судового розгляду, позивач обґрунтовує свої позовні вимоги тим, що 24.01.2018 набув право вимоги за кредитним договором 19.08.2008 №0075/08/52-CLNv та став іпотекодержателем будівлі навчального корпусу за адресою: м.Житомир, провул.Шкільний, 7, проте включення податковим органом даного майна до акту опису від 04.08.2014, перешкоджає йому реалізувати своє право звернення стягнення на це майно. При цьому, позивач не оскаржує дій податкового органу щодо включення даного майна до акту опису.

З матеріалів справи вбачається, що у провадженні Корольовського районного суду м.Житомира перебуває справа №296/353/12-ц за позовом Публічного акціонерного товариства "Банк Форум" до ОСОБА_5, ОСОБА_6 про стягнення заборгованості та зустрічним позовом ОСОБА_5 до Приватного вищого навчального закладу "Інститут підприємництва та сучасних технологій", Публічного акціонерного товариства "Банк Форум", третя особа ОСОБА_6 про визнання частково недійсним кредитного договору 19.08.2008 №0075/08/52-CLNv та переведення прав та обовязків за договором.

12.02.2018 Приватна юридична фірма "Центр юридичної допомоги "Дігест" подала до Корольовського районного суду м.Житомира заяву про заміну її на позивача у зв'язку із придбанням у Банку права майнової вимоги та збільшила позовні вимоги. При цьому, Приватна юридична фірма "Центр юридичної допомоги "Дігест" у вказаній цивільній справі заявила додаткову вимогу до Приватного вищого навчального закладу "Інститут підприємництва та сучасних технологій" про звернення стягнення на предмет іпотеки - будівлю навчального корпусу за адресою: м.Житомир, провул.Шкільний, 7.

Отже, між сторонами існує невирішений спір про право цивільне, зокрема щодо дійсності кредитного договору, його виконання сторонами і як наслідок щодо дійсності договору іпотеки, укладеного на підставі даного кредитного договору та підстав набуття прав на майно, що перебуває в іпотеці (будівлі навчального корпусу за адресою: м.Житомир, провул.Шкільний, 7).

Відповідно до частини 1 статті 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Наведені обставини дають суду підстави до висновку, що у даній справі оскаржуються реєстраційні дії, стосовно яких існує спір про право цивільне, у межах якого можуть бути розв'язані й питання, пов'язані з реєстрацією обтяжень на майно, а тому цей спір не пов'язаний із захистом прав, свобод чи інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, що виключає його розгляд у порядку адміністративного судочинства.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27.03.2018 у справі №806/1264/16 (К/9901/3096/17).

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Тобто, суд вважає, що даний спір належить до розгляду у місцевому загальному суді в порядку цивільного судочинства.

Згідно з частиною 1 та частиною 2 статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12.10.1978 у справі "Zand v. Austria" вказав, що словосполучення "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття "суд, встановлений законом" у частині першій статті 6 Конвенції передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з &?н;…&gр; питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів &?о;…&?у;". З огляду на це не вважається "судом, встановленим законом" орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

За таких обставин, з урахуванням статті 238 КАС України, суд дійшов висновку, що проводження у справі необхідно закрити.

Відповідно до частини 2 статті 239 КАС України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Крім того, згідно з частиною 2 статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Приписами пункту 5 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв'язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Представником позивача в судовому засіданні заявлено клопотання про повернення судового збору у разі закриття провадження у справі.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про необхідність повернення Приватній юридичній фірмі "Центр юридичної допомоги "Дігест" судового збору, сплаченого при подачі позовної заяви, що підтверджується оригіналом квитанції №3552 від 16.04.2018 в розмірі 1762,00 грн., з Державного бюджету України.

Керуючись статтями 72, 80, 180, 238, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Клопотання третьої особи Приватного вищого навчального закладу "Інститут підприємництва та сучасних технологій" про закриття провадження у справі - задовольнити.

Закрити провадження у справі №806/1964/18.

Повернути Приватній юридичній фірмі "Центр юридичної допомоги "Дігест" (м.Житомир, вул.Покровська,5/1, к.41, ) з Державного бюджету 1762 (тисяча сімсот шістдесят дві) грн. сплаченого судового збору.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена до ОСОБА_1 апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом пятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Л.А.Шуляк

Повний текст ухвали складено 10.07.18

інше закриття провадження у справі