Справа № 328/1329/18
Суддя: Андрущенко О. Ю.
Дата ухвалення: 2018-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

328/1329/18
26.06.2018
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2018 року м. Токмак

Токмацький районний суд Запорізької області у складі головуючого судді Андрущенко О.Ю, за участі секретаря судового засідання Гончарук В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Токмацького районного суду Запорізької області адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та закриття справи про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Токмацького районного суду Запорізької області із позовною заявою до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, в якій просить скасувати постанову Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області №42 по справі про адміністративне правопорушення від 21.05.2018 року та справу про адміністративне правопорушення закрити.

Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту ДАБІ у Запорізькій області ОСОБА_2 проведено позапланову перевірку щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на обєкті: «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька область, місто Токмак, вулиця Володимирська, 265», в результаті чого складено Акт № 169 від 19.04.2018 року.

За результатом проведення зазначеної позапланової перевірки відповідачем відносно позивача складені індивідуальні акти, в тому числі, і Постанову №42 по справі про адміністративне правопорушення від 21.05.2018 року.

Постановою про адміністративне правопорушення від 21.05.2018 року позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96-1 КУпАП та накладено на позивача адміністративне стягнення у розмірі 7650,00 гривень. Позивач вважає постанову безпідставною та незаконною, що обґрунтовує наступним.

21.08.2017 року між ТОВ «Бревес» як підрядником та Управлінням комунального господарства Виконавчого комітету Токмацької міської ради як замовником (розпорядником коштів) укладений Договір № 71/17 на виконання підрядних робіт по обєкту: «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька область, місто Токмак, вулиця Володимирська, 265».

29.01.2018 року між ТОВ «Бревес» та Управлінням комунального господарства Виконавчого комітету Токмацької міської ради був підписаний Акт приймання-передачі № 1, відповідно до якого останньому були передані загальний журнал виконання робіт, журнал зварювальних робіт та акти на закриття прихованих робіт.

Будь-яких зауважень щодо якості та своєчасності виконаних робіт, якості матеріалів тощо у Замовника не було як на момент прийняття результату робіт, так і у подальшому.

Як походить із Акту № 169 від 19.04.2018 року, на думку Відповідача, Позивачем були допущені порушення, а саме: в Департаменті Державної архітектурно-будівельної інспекції та в журналі авторського нагляду під час будівництва від 04.09.2017 відсутні зауваження відповідальної особи за здійснення авторського нагляду ОСОБА_1 стосовно виконання ТОВ «Бревес» на обєкті: «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька область, місто Токмак, вулиця Володимирська, 265», робіт з відхиленням від затверджених проектних рішень в частині виконання будівельних-монтажних робіт з влаштування стяжки бетонної вимощення з бетону класу В7,5 замість бетону класу В15 (зменшено клас міцності бетону); зменшено діаметр арматурної сітки вимощення з O5 на O4; виконання будівельно-монтажних робіт з улаштування обрешітки покрівлі деревяні конструкції не оброблено вогнезахисним розчином, та виконано улаштування обрешітки покрівлі з металочерепиці без підтвердження якості виконання оброблення деревяних конструкцій покрівлі вогнезахисним розчином, та виконання улаштування покрівлі з метало черепиці без підтвердження якості виконання оброблення деревяних конструкцій покрівлі вогнезахисним розчином.

Під час складання протоколу про адміністративне правопорушення позивачем були надані заперечення проти Акту № 169 від 19.04.2018 року, у яких було обґрунтовано відсутність підстав для проведення перевірки та помилковість висновків представника Відповідача, що здійснював перевірку як таких, що сформовані на підставі неповного встановлення інформації.

Однак, такі заперечення не були враховані відповідачем при винесенні оскаржуваної Постанови, а відповідні аргументи Позивача взагалі залишились без уваги.

Крім того, позивачем зазначено, що при складанні індивідуальних актів, в яких встановлено порушення авторського нагляду позивачем, відповідачем порушено принцип безсторонності при прийнятті рішення, який закріплений приписами статті 2 КАС України, а саме, що особа, яка здійснювала позапланову перевірку, за результатами якої склала Акт № 169 від 19.04.2018 року, розглянула справу про адміністративне правопорушення відносно позивача.

Також позивачем зазначено, що він не являється субєктом адміністративної відповідальності за ч.6 ст. 96-1 КУпАП, так як являється головним інженером проекту.

Позивач на розгляд справи не зявився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, надав заперечення щодо позовних вимог де вказав, що відповідачем проведено позапланову перевірку на обєкті: «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька область, місто Токмак, вулиця Володимирська, 265», в результаті чого складено Акт № 169 від 19.04.2018 року відповідно якому встановлено порушення позивачем, який здійснював авторський нагляд на обєкті містобудування вимог законодавства. 17.05.2015 року за результатами перевірки відносно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 6 ст. 96-1 КУпАП. 21.05.2018 року за наслідками розгляду вказаного протоколу винесено постанову № 42 по справі про адміністративне правопорушення за якою ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 67 ст. 96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу. Відповідач не погоджується з доводами позивача, що позивач не являється субєктом відповідальності за ч.6 ст. 96-1 КУпАП, так як він являється автором проекту. Щодо безсторонності при прийнятті рішень відповідачем зазначено, що відповідно до приписів п.п.4.6 Положення про Департамент головні інспектори будівельного нагляду мають право розглядати справи про адміністративне правопорушення.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Згідно з ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до положень ст.ст. 287, 288 КУпАП постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено до районного суду у порядку, визначеному КАСУ з особливостями встановленими КУпАП.

Як вбачається з матеріалів справи 03.04.2018 року головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельного інспекції у Запорізькій області ОСОБА_2 надано направлення для проведення планового (позапланового) заходу за № 145 для здійснення позапланової перевірки обєкту «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг» м. Токмак, вул. Володимирська, 265 щодо дотримання субєктом містобудування управлінням комунального майна Токмацької міської ради, фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1, товариством з обмеженою відповідальністю «Бревес», ОСОБА_3, ОСОБА_4 вимог законодавства у сфері містобудування.

Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області ОСОБА_2 за результатами позапланової перевірки вказаного вище обєкта містобудування складено Акт № 169 від 19.04.2018.

За результатом проведення зазначеної позапланової перевірки відповідачем відносно позивача складені індивідуальні акти, а саме:

-Припис № 42 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів, норм і правил від 17.05.2018;

-Протокол про адміністративне правопорушення від 17.05.2018;

-Постанову №42 по справі про адміністративне правопорушення від 21.05.2018.

Відповідно до змісту Акту № 169 та протоколу про адміністративне правопорушення, складеного 17.08.2018 року головним інспектором Масловим М.С., позивачем допущені порушення, а саме: в Департаменті Державної архітектурно-будівельної інспекції та в журналі авторського нагляду під час будівництва від 04.09.2017 року відсутні зауваження відповідальної особи за здійснення авторського нагляду ОСОБА_1 стосовно виконання ТОВ «Бревес» на обєкті: «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька область, місто Токмак, вулиця Володимирська, 265», з відхиленням від затверджених проектних рішень в частині виконання будівельних-монтажних робіт з влаштування стяжки бетонної вимощення з бетону класу В7,5 замість бетону класу В15 (зменшено клас міцності бетону); зменшено діаметр арматурної сітки вимощення з O5 на O4; виконання будівельно-монтажних робіт з улаштування обрешітки покрівлі деревяні конструкції не оброблено вогнезахисним розчином, та виконано улаштування обрешітки покрівлі з металочерепиці без підтвердження якості виконання оброблення деревяних конструкцій покрівлі вогнезахисним розчином, та виконання улаштування покрівлі з метало черепиці без підтвердження якості виконання оброблення деревяних конструкцій покрівлі вогнезахисним розчином. Крім того, в актах на закриття прихованих робіт, які підписані ОСОБА_1 зазначено: «Роботи виконано відповідно до проектної документації, стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов і відповідають їх прийняття». Таким чином під час перевірки з 05.04.2018 по 19.04.2018 встановлено, що головним інженером проекту ОСОБА_1 на обєкті: «Реконструкції нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька обл., м. Токмак, вул. Володимирська, 265» неналежним чином здійснюється авторський нагляд, що є порушенням ч.4 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.5, 6 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва обєкта архітектури, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 №903, розділ 8 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва».

На підставі даного протоколу головним інспектором Масловим М.С. винесена 21.05.2018 постанова № 42 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.6 ст. 96-1 КУпАП, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст. 96-1 КУпАП та накладено на позивача адміністративне стягнення у розмірі 7650,00 гривень.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його скоєнні та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Доказом вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч.6 ст. 96-1 КУпАП є акт перевірки від 19.04.2018, також протокол про адміністративне правопорушення 17.05.2018.

Як вбачається зі змісту Акту № 169 від 19.04.2018 (розділ VI. Опис виявлених порушень), відповідачем встановлено, що «згідно акту на закриття прихованих робіт від 15.09.2017 № 4 на укладення арматурної сітки»» - при виконанні робіт застосовані сітка арматурна O4» та «згідно акту на закриття прихованих робіт від 22.09.2017 № 6 на улаштування бетонної стяжки вимощення, пандусу» при виконанні робіт застосовані бетонна суміш В7,5». Встановлений відповідачем факт відображений у оскаржуваній постанові. Разом з тим, відповідачем не взято до уваги, що вимоги щодо застосування бетону класу В15 та арматурної сітки діаметром O5 стосувались вимощення.

Акт на закриття прихованих робіт від 22.09.2017 № 6, на який посилався Відповідач як на підставу встановленого порушення, стосувався пандусу. При цьому, як встановлено Проектом № 004-2017, для облаштування пандусу передбачено застосування саме бетону класу В7,5 (витяг з проекту, лист 14).

Правомірність притягнення особи до адміністративної відповідальності здійснюється на підставі доказів, які отримані у чіткій відповідності до вимог законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на обєктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

На виконання згаданої норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 23.05.2011 року № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю».

Відповідно до п. 7 вказаного Порядку під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Як вбачається з матеріалів справи копія направлення для проведення позапланової перевірки обєкта ОСОБА_1 «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг» не вручалася.

Вказане порушення зумовило порушення прав позивача на подання відповідних документів на підтвердження законності своїх дій під час перевірки.

Неповідомлення позивача про проведення перевірки дотримання ним законодавства під час реконструкції нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг тягне за собою незаконність проведення самої перевірки і, як наслідок, недопустимість всіх інших доказів, здобутих в ході такої перевірки.

Відповідачем не взято до уваги того факту, що роботи з облаштування верхнього бетонного шару вимощення, згідно Додатку «Л» ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва», взагалі не відносяться до прихованих робіт, і будь-які акти на закриття прихованих робіт не могли складатись.

Таким чином, присутні ознаки неточності, при складанні Акту на закриття прихованих робіт від 22.09.2017 № 6, а не порушення виконання робіт.

З наданого позивачем викопіювання з проекту «Реконструкція нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг» запроектовано фундамент під пандус бетонна площадка кл. В7,5.

Що стосується зменшення діаметру арматурної сітки з O5 до O4, то з матеріалів справи вбачається, що у ході виконання реконструкції у робочому порядку були внесені зміни до Проекту № 004-2017 та зменшено діаметр арматурної сітки з O5 до O4, що підтверджується витягом з проекту.

Посилання відповідача щодо не оброблення деревяних і металевих конструкцій вогнезахисним складом, ліцензованим в Україні в системі УкрСЕПРО, не підтверджено жодними письмовими доказами (актами виконаних робіт, проведеними безпосередніми дослідженнями металевих).

Слід зауважити, що на даний час обєкт не експлуатується, а тому, виконання відповідних робіт по обробленню вогнестійким засобом можливе в майбутньому.

Таким чином, відповідачем допущена помилка у аналізі проектної документації та підрядної документації в цілому і зроблені безпідставні висновки щодо наявності порушення з боку позивача.

Отже, враховуючи, що підрядні роботи щодо пандусу були виконані з дотриманням вимог проектної документації, а також те, що відповідачем допущена помилка при аналізі проектної документації, то висновок останнього, викладений у оскаржуваному рішенні, про порушення позивачем вимог проектної документації є необґрунтованим.

Відповідно до ч.6 ст. 96-1 КУпАП здійснення авторського нагляду з порушенням вимог законодавства тягне за собою накладення штрафу на головного архітектора проекту (архітектора) від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Тобто субєктом адміністративної відповідальності за цією статтею є саме головний архітектор проекту.

Як вбачається за змісту протоколу про адміністративне правопорушення від 17.05.2018 та постанови №42 по справі про адміністративне правопорушення від 21.05.2018 та інших матеріалів справи протокол відносно позивача складено як на головного інженера проекту.

Як вбачається з положення частини ч.6 ст. 96-1 КУпАП відповідальність за цією частиною настає виключно для головного архітектора проекту (архітектора).

В п.1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 № 45, чітко визначено поняття головний архітектор проекту (далі - ГАП) та головний інженер проекту (далі - ГІП). Даний Порядок розроблений на виконання частини першої статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Головний архітектор проекту (далі - ГАП) - архітектор, який має кваліфікаційний сертифікат та виконує роботу з архітектурно-обємного проектування, очолює та/або координує розроблення окремих розділів проектної документації;

Головний інженер проекту (далі - ГІП) - інженер, який має кваліфікаційний сертифікат та виконує роботу з інженерно-будівельного проектування, очолює та/або координує розроблення окремих розділів проектної документації.

Тобто, як при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, так і винесені Постанови по справі про адміністративне правопорушення відносно позивача, відповідачем взагалі не були взяті до уваги пояснення позивача про відсутність порушень при виконанні робіт, і як наслідок відсутність складу адміністративного правопорушення, що є порушенням ст.280 КУпАП.

Крім того, суд встановив, що перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на обєкті: «Реконструкції нежитлової будівлі під центр надання адміністративних послуг за адресою: Запорізька обл., м. Токмак, вул. Володимирська, 265» проводив головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області ОСОБА_2, який і склав Акт № 169 від 19.04.2018.

Ця ж особа безпосередньо приймала участь при вирішенні питання щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.6 ст.96-1 КУпАП шляхом винесення постанови №42 по справі про адміністративне правопорушення від 21.05.2018.

Такі дії свідчать про порушення відповідачем принципу безсторонності при прийнятті рішення, який закріплений приписами статті 2 КАС України.

Так, орган влади, який не є судом держави, для виконання статті 6 § 1 Європейської конвенції з прав людини, може розглядатися як суд у змістовному значенні цього терміна (рішення Європейського суду з прав людини від 22 жовтня 1984 року (серія А, № 84) у справі Срамек проти Австрії, справа Волков проти України від 09.01.2013 року заява № 21722/11).

При цьому, у рішенні «Волков проти України» від 09.01.2013 року (заява № 21722/11) Європейський суд з прав людини зазначив роль таких осіб, які здійснюють перевірку, направляють документи до органу, уповноваженому приймати рішення, а згодом беруть участь у голосуванні при прийнятті рішення у висуванні звинувачень щодо заявника на підставі результатів проведеної ними відповідної перевірки викликає об'єктивний сумнів щодо їхньої безсторонності при винесенні рішення по суті у справі заявника.

Тобто, головним інспектором Масловим М.С. безпосередньо проведено позапланову перевірку, ним же розглянуто справу про адміністративне правопорушення відносно позивача ОСОБА_1 Посилання відповідача у своїх запереченнях, що відповідно до приписів п.п.4.6 Положення про Департамент головні інспектори будівельного нагляду мають право розглядати справи про адміністративне правопорушення, не спростовує доводи позивача щодо безсторонності при прийнятті рішень відповідачем.

Відповідно до положень ст.244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Однак чинним законодавством не передбачено право однієї особи здійснити перевірку особи щодо наявності порушень та розглянути справу про адміністративне правопорушення, тобто надати оцінку своїм же діям.

Вищенаведене, на думку суду, є самостійною підставою для скасування спірної постанови Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган /посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що обтяжують чи пом'якшують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При дослідженні доказів по справі судом встановлено, що в порушення ст.280 КУпАП відповідачем належним чином не зясовано чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Свого обовязку щодо доведеності правомірності своїх дій під час притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 96-1 КУпАП відповідачем не виконано.

Частиною 3 статті 286 КАС України встановлено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд, як адміністративний має право: 1) залишити рішення субєкта владних повноважень без зміни, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення субєкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення субєкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Оскільки суд вважає обґрунтованими доводи позивача, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст. 96-1 КУпАП, тому суд приходить до висновку, що постанова про притягнення до адміністративної відповідальності позивача за ч.6 ст.96-1 КпАП України є незаконною, а отже такою, що підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі.

Таким чином, позовні вимоги є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.139, 241, 243-246, 286 КАС України, суд,

ухвалив:

Позов - задовольнити.

Скасувати постанову №42 по справі про адміністративне правопорушення від 21.05.2018 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 6 ст. 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 6 ст. 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Рішення суду може бути оскаржено до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

На підставі ч.2ст. 271 КАС України копію судового рішення невідкладно надіслати учасникам справи.

Суддя