Справа № 826/9606/16
Суддя: Коротких А. Ю.
Дата ухвалення: 2018-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/9606/16 Суддя (судді) першої інстанції: Бояринцева М.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Коротких А.Ю.,

суддів: Василенка Я.М.,

Літвіної Н.М.,

при секретарі Козуб А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу приватного підприємства "СІА Інжиніринг" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 квітня 2018 року у справі за адміністративним позовом приватного підприємства "СІА Інжиніринг" до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Держбудінспекції у Київській області Мельниченка Богдана Миколайовича, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В :

ПП "СІА Інжиніринг" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Держбудінспекції у Київській області Мельниченка Богдана Миколайовича, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 квітня 2018 року в задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, ПП "СІА Інжиніринг" подало апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі апелянт, посилаючись на неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи та на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким позов задовольнити повністю.

В судове засідання суду апеляційної інстанції з'явився представник апелянта, який підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Департаментом Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно - будівельної інспекції України видано направлення на проведення позапланової перевірки від 21.12.2015 року №986.15/03 реконструкції системи електрозабезпечення 12-ти квартирного житлового будинку в с. Требухів Броварського району (замовник - ОСОБА_4) на підставі наказу (розпорядження) Державної архітектурно - будівельної інспекції України від 08.09.2015 року №976 та перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, поданої ОСОБА_4

За наслідком проведення перевірки відповідачем - 1 складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.02.2016 року (далі - акт перевірки).

Зі змісту вказаного акту вбачається, що головним інспектором в ході проведення перевірки встановлено, що проектна документація з реконструкції системи електрозабезпечення 12-ти квартирного житлового будинку в с. Требухів Броварського району Київської області розроблена ПП "СІА Інжиніринг" з порушенням вимог законодавства та передано замовнику для будівництва, а саме: - проектна документація, розроблена ПП "СІА Інжиніринг", розроблена з порушенням п. 4.6.2 ДБН А.2.2-3-2014, оскільки відповідно до інформації, зазначеної в декларації, об'єкт відноситься до ІІІ категорії складності, проектування для якого здійснюється в дві стадії: проект (П) та робоча документація (Р), а розроблено в одну стадію (РП) без обґрунтування та погодження із замовником зміни стадії проектування; - проектна документація оформлена з порушенням додатку Д (обов'язковий) ДСТУ Б А.2.4-4:2009 "Основні вимоги до проектної та робочої документації":, а саме: не проставлені дати в графі "дати" основного напису в проектній документації; - проектна документація розроблена в порушення п. 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації", а саме: завдання на проектування не затверджено замовником; - в проектній документації відсутній розрахунок категорії складності об'єкта, чим порушено п. 4.5 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації".

Зазначені дії є порушенням відповідно до ст. 29, ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівельної діяльності", ст. 26 Закону України "Про архітектурну діяльність", п. 4.1, п. 4.5 ДСТУ Б В.1.2-16:2013 "Визначення класу наслідків (відповідальності) по категорії складності об'єктів будівництва", п. 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації", додаток Д (обов'язковий) ДСТУ Б А.2.4-4:2009 "Основні вимоги до проектної та робочої документації".

На підставі викладених висновків в акті перевірки складено протокол №3-Л-3-0302/1 від 03.02.2016 року.

15.02.2016 року постановою Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно - будівельної інспекції України від 15.02.2016 року №З-1502/2-10/10-42/1502/09/02 визнано приватне підприємство "СІА Інженіринг" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у розмірі 124 020, 00 грн.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Спеціальними законами, які визначають правові, економічні та соціальні основи містобудування, є Закон України від 16.11.1992 року №2780-ХІІ "Про основи містобудування", Закон України від 17.02.2011 року № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон України № 3038-VI).

Частиною 1 статті 36 Закону України № 3038-VI передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі, якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

При цьому, виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт є правопорушенням у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за яке передбачена Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

У відповідності до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (тут і далі редакція, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 6 Порядку №553).

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Отже, позапланова перевірка згідно наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 04 квітня 2017 року №97228 «Про проведення позапланової перевірки» була проведена для здійснення позапланової перевірки позивача на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва на вул. Городецького, 10/1 у Печерському районі м. Києва.

При цьому, згідно із пунктом 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (пункт 13 Порядку №553).

Згідно з приписами пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, у тому числі: 1) безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки.

А відповідно до пункту 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Так, у відповідності до пунктів 16 - 21 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (п. 22 Порядку №553).

Відповідно до інформації, зазначеної в декларації, об'єкт відноситься до ІІІ категорії складності, проектування для якого здійснюється в дві стадії: проект (П) та робоча документація (Р), а розроблено в одну стадію (РП). Однак доказів наявності відповідного обґрунтування замовника та проектувальника, оформленого відповідним рішенням щодо зміни кількості стадії проектування позивачем суду першої інстанції не надано.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про порушення ПП "СІА Інжиніринг" п. 4.6.2 ДБН А.2.2-3-2014.

Щодо порушення позивачем додатку Д (обов'язковий) ДСТУ Б А.2.4-4:2009 "Основні вимоги до проектної та робочої документації", а саме: не проставлені дати в графі "дати" основного напису в проектній документації, колегія суддів зазначає наступне.

Формою 5 та формою 6 Додатку Д ДСТУ Б А.2.4-4:2009 затверджено основні написи та додаткові грифи для усіх видів текстових документів на першому та на наступних аркушах відповідно. Одним із обов'язкових написів, які проставляються на всіх аркушах проектної документації є дата проставлення підпису відповідальних осіб.

З акту перевірки та матеріалів фотофіксації, отриманої під час проведення позапланової перевірки, вбачається, що проектантом не дотримано вимог обов'язкового додатку Д ДСТУ Б А.2.4-4:2009, а саме: з копії витягу робочого проекту (том 1, пояснювальної записки (04-14/15-0- ЕП) вбачається, що вказані аркуші не містять в собі інформації про дату проставлення підпису.

На підставі викладеного, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про порушення ПП "СІА Інжиніринг" Додатку Д ДСТУ Б А.2.4-4:2009.

Оцінюючи наявність порушення відносно того, що проектна документація розроблена в порушення п. 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації", а саме: завдання на проектування не затверджено замовником, слід зазначити наступне.

В ході розгляду справи позивачем не надано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки.

В акті перевірки відповідачем зазначено безпосередньо про відсутність затвердженого завдання на проектування.

В матеріалах справи міститься відповідне завдання на проектування (т. 1, а.с. 115) на розробку проектної документації (робочого проекту) "Реконструкція системи електрозабезпечення 12-ти квартирного житлового будинку в с. Требухів Броварського району Київської області", яке підписано замовником та виконавцем (позивачем).

В даному випадку має місце відсутність містобудівних умов і обмеження забудови земельної ділянки, а не затвердженого замовником завдання на проектування, з огляду на що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про хибність доводів відповідача - 1 в цій частині.

Щодо порушення п. 4.5 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації", а саме: відсутність в проектній документації розрахунку категорії складності, суд звертає увагу на наступне.

Так, п. 4.5 ДБН А.2.2-3:2014 встановлено, що категорія складності та клас наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва визначаються відповідно до вимог ДБН В.1.2-14 та ДСТУ-Н Б В.1.2-16.

Відповідно до норм ДСТУ-Н Б В.1.2-16 категорію складності об'єкта будівництва зазначають у завданні на проектування, використовують для визначення стадійності проектування та розраховують під час розроблення проектної документації. Розрахунок наводять у пояснювальній записці проектної документації на будівництво. У разі, якщо розрахована категорія складності не співпадає із зазначеною у завданні на проектування, до завдання вносять відповідні зміни.

Судом першої інстанції встановлено, що в пояснювальній записці (04-14/15-О-ПЗ) відсутній розрахунок категорії складності, з огляду на що суд погоджується з доводами відповідача в цій частині про наявність порушення ПП "СІА Інжиніринг" . 4.5 ДБН А.2.2-3:2014.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 329, 331 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу приватного підприємства "СІА Інжиніринг" залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 квітня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядок і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Василенко Я.М.

Літвіна Н.М.

Повний текст виготовлено 09 липня 2018 року.