Справа № 488/638/16-а
Суддя: Лазарева Г. М.
Дата ухвалення: 2018-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД ОСОБА_1
Справа № 488/638/16-а
Провадження № 2-а/488/7/18 р.
РІШЕННЯ

Іменем України

11.05.2018 року м. Миколаїв

Корабельний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого по справі судді Лазаревої Г.М.,

при секретарі Чуб Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про оскарження постанови про адміністративне правопорушення, -

в с т а н о в и в :

У лютому 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, уточнивши який, просить поновити строки оскарження постанови, визнати незаконною та скасувати постанову № 12 від 25.01.2016 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КупАП з накладанням на нього штрафу у розмірі 6800,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Постановою № 12 від 25.01.2016 року, винесеною головним інспектором будівленого нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області ОСОБА_3, на підставі Акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15.01.2016 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 15.01.2016 року, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15.01.2016 року № 5, його було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, тобто за невиконання вимоги припису від 27.04.2015 року № 108 щодо зупинення будівельних робіт на об'єкті "Будівля невизначеного призначення" за адресою: м. Миколаїв, вул. Жукова, 85, усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом оформлення відповідних документів на самочинно забудований об'єкт "Будівля невизначеного призначення" за адресою: м. Миколаїв, вул. Жукова, 85, не виконано.

Позивач вважає вказану постанову необгрунтованою і такою, що була прийнята посадовою особою відповідача у порушення вимог діючого законодавства.

Також, посилаючись на те, що після отримання оскаржуваної постанови 27.01.2016 року він звернувся із позовом до Окружного адміністративного суду Миколаївської області, але ухвалою від 28.01.2016 року позов повернуто у зв'язку із тим, що справа підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства в місцевому загальному суді. Ухвалу суду та документи позивач отримав 08.02.2016 року та одразу звернувся до Корабельного районного суду м. Миколаєва. Позивач просив суд визнати поважними причини пропуску ним строку для звернення до суду із даним позовом.

В судове засідання по справі позивач не з'явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутність, позов підтримав з вищевикладених підстав, просив суд його задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, подав суду свої письмові заперечення, в яких позов не визнав та вказав, що позивач був правомірно притягнутий до адміністративної відповідальності при обставинах, що викладені в оскаржуваній постанові.

Дослідивши зібрані по справі письмові докази, суд прийшов до висновку, що позов є необґрунтованим та не підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Відповідно до положень ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до адміністративного суду субєкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають субєкту владних повноважень право на предявлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду субєкта владних повноважень. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

На підставі викладеного, враховуючи доводи позивача, суд вважає поважними причини пропуску строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення безсторонньо; добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом тощо.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч. 1 ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва обєктів архітектури додержання субєктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законом порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Стаття 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Процедуру здійснення цих заходів врегульовано Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року.

Пункт 9 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Вказаним Порядком визначено також і належну процедуру проведення позапланових перевірок, зокрема, обов'язок посадової особи органу ДАБК пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення перевірки (ч. 4 п. 7 Порядку), право суб'єкта містобудування вимагати від посадових осіб органу ДАБК пред'явлення зазначених документів, отримувати акт перевірки та подавати свої письмові пояснення до нього, зауваження і заперечення тощо (пункти 13 та 18 Порядку).

Судом встановлено, що позивач - ОСОБА_2 є власником житлового будинку за адресою: м. Миколаїв, вул. Жукова, 85, на підставі свідоцтва про право приватної власності від 27.06.1988 року. Право власності на земельну ділянку за цією ж адресою відсутнє.

На підставі п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 Управлінням ДАБІ у Миколаївській області, проведено позапланову перевірку на об'єкті "Будівля невизначеного призначення" за адресою: м. Миколаїв, вул. Жукова, 85.

В ході перевірки було встановлено, що вимоги припису від 27.04.2015 року № 108 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, архітектурним вимогам, затвердженим рішенням, технічним умовам та іншим нормативно-правовим актам, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або без отримання дозволу на виконання робіт на об'єкті, не виконані, що є порушенням абз. З п. 14 Порядку № 553. На виконання п.п. 16,17 Порядку № 553 15.01.2016 року посадовою особою Управління складено акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення та припис № 5 щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Проте, як встановлено в судовому засіданні акт перевірки, протокол про адімністративне правопорушення та припис № 5 складено за відсутності позивача, належних і допустимих доказів отримання цього акту, протоколу та припису позивачем через пошту відповідач суду не представив.

Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення від 15.01.2016 року, а також акт перевірки від 15.01.2016 року, не можуть бути належними та допустимими доказами вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, так як вони були складені всупереч вищевказаним нормам закону та у відсутність позивача чи її уповноваженої особи.

Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку, що притягнення позивача до адміністративної відповідальності відбулося на підставі доказів, зібраних із порушенням вимог Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року.

Окрім цього, відповідачем при винесенні постанови не було дотримано положень Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року, і зокрема п. 13 Порядку, де зазначено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. При цьому, суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Відповідно до п. 17 цього Порядку справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб, а відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Оскільки матеріалами справи встановлено відсутність дотримання посадовою особою відповідача процедури Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року, зокрема в частині виконання обов'язків щодо ознайомлення позивача з протоколом, роз'яснення прав та обов'язків, надання права на підписання протоколу та можливості надати зауваження на цей протокол, не надано доказів завчасного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи, та зважаючи на те, що протокол про адміністративне правопорушення від 15.01.2016 року став підставою для винесення оскаржуваної постанови, суд вважає, що відповідач при притягненні позивача до відповідальності за правопорушення діяв з порушенням Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

За такого суд вважає, що оскаржувана позивачем постанова була винесена із порушенням діючого законодавства, а відтак підлягає скасуванню.

Керуючись ст. ст. 5-6; 8-9, 11, 241 - 245, 250, 293, 295 КАС України, -

в и р і ш и в :

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду із позовом.

Позов ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про оскарження постанови про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Скасувати постанову № 12 від 25.01.2016 року, винесену головним інспектором будівленого нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області ОСОБА_3, про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Одеського адміністративного Апеляційного суду в 30-денний строк.

Суддя: Г.М. Лазарева