Справа № 816/2427/17
Суддя: Калитка О.М.
Дата ухвалення: 2018-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2018 р. м. ХарківСправа № 816/2427/17
Харківський апеляційний адміністративний суд

у складі колегії:

головуючого судді: Калитки О. М.

суддів: Калиновського В.А. , Чалого І.С.

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація №2" Полтавської міської ради на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 12.04.2018, суддя І інстанції Г.В. Костенко, місце складання м. Полтава, повний текст складено 19.04.18 по справі № 816/2427/17

за позовом Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація №2" Полтавської міської ради

до Державного підприємства "Національна енергетична компанія "Укренерго" в особі Інспекції Держенергонагляду у Північному регіоні Відокремлено підрозділу "Державна інспекція енергетичного нагляду України"

про визнання протиправним та скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Комунальне підприємство "Житлово-експлуатаційна організація №2" Полтавської міської ради, звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державного підприємства "Національна енергетична компанія "Укренерго" в особі Інспекції Держенергонагляду у Північному регіоні Відокремленого підрозділу "Державна інспекція енергетичного нагляду України", в якому просив суд визнати протиправними та скасувати припис від 29.06.2017 №07/20-20-114.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що відповідачем отримано погодження на проведення позапланової перевірки КП "ЖЕО №2" на підставі звернення фізичної особи, натомість проведено перевірку з інших підстав, а саме: виконання суб'єктами господарювання приписів. Зазначав, що позапланова перевірка проведена в період дії мораторію. Тобто, позивач вважає, що відповідачем незаконно проведено позапланову перевірку виконання КП "ЖЕО №2" припису від 03.11.2016 №07/20-20-357 та досліджено інше питання ніж передбачено погодженням від 23.06.2017. Крім того, позивач зазначив про безпідставність пунктів 3-5 Припису від 29.06.2017 №07/20-20-114.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 12.04.2018 у справі № 816/2427/17 відмовлено в задоволенні адміністративного позову Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація №2" Полтавської міської ради до Державного підприємства "Національна енергетична компанія "Укренерго" в особі Інспекції Держенергонагляду у Північному регіоні Відокремленого підрозділу "Державна інспекція енергетичного нагляду України" про визнання протиправним та скасування припису.

Позивач не погодився із рішенням суду та подав апеляційну скаргу, в якій зазначив, що рішення суду першої інстанції є незаконним та необґрунтованим з підстав, зокрема, неправильного дослідження та оцінки поданих доказів, неправильного установлення обставин, які мають значення для справи, просив суд скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

Відповідач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому вказав, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, прийнятим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, у зв'язку з чим просив суд рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Представник позивача в судовому засіданні вимоги апеляційної скарги підтримав, просив суд Представник позивача в судове засідання не з'явився, був повідомлений належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи, причини неявки не повідомив.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, був повідомлений належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи, причини неявки не повідомив.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, перевіривши рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду, 25.10.2016 на адресу інспекції Держенергонагляду у Полтавській області надійшло звернення гр.ОСОБА_1 щодо незадовільного технічного стану теплових мереж та гарячого водопостачання житлового будинку по АДРЕСА_1, у м.Полтаві та усунення від виконання своїх обов'язків керівництва КП "ЖЕО №2", яке є балансоутримувачем даного житлового будинку (а.с.116-117 т.1).

За результатом розгляду звернення гр.ОСОБА_1 03.11.2016 складено Акт розгляду звернень побутових споживачів (населення) №07/20-20-357 (а.с.118-120 т.1).

03.11.2016 видано Припис №07/20-20-357, яким зобов'язано усунути виявлені порушення: до 25.12.2016 - вимоги пунктів 1, 2; до 01.06.2017 - вимоги пунктів 3, 4, 5, 6, 7, 8 (а.с.121-122 т.1).

Вказані документи підписані та прийняті до виконання керівником КП "ЖЕО №2" і скріплені печаткою без будь-яких зауважень.

07.06.2017 на адресу інспекції Держенергонагляду у Полтавській області надійшло звернення гр.ОСОБА_1, у якому зазначено, що більшість пунктів Припису від 03.11.2016 №07/20-20-357 не виконані, а тому необхідно провести перевірку виконання вимог припису та прийняти рішення щодо реагування на невиконання припису (а.с.124 т.1).

23.06.2017 Державною регуляторною службою України надано Погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб'єктами господарювання її законних прав №4792 (а.с.125 т.1).

26.06.2017 інспекцією Держенергонагляду у Полтавській області видано наказ №07/20-02-114 "Про організацію виконання заходу з державного енергетичного нагляду на енергетичних об'єктах: Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація №2" ПМР" (а.с.126.т.1).

29.06.2017 проведено позаплановий захід на об'єкті КП "ЖЕО №2", за результатом якого складено Акт перевірки (протокол) №07/20-20-114 (а.с.127-128 т.1). Державним інспектором з енергетичного нагляду ОСОБА_2 встановлено ухилення від виконання вимог Припису від 03.11.2016 №07/20-20-357, а саме: пунктів 3, 5, 6, 7, 8.

На підставі Акта перевірки (протокол) від 29.06.2017 №07/20-20-114 видано Припис №07/20-20-114 (а.с.129-130 т.1), пунктами якого приписано:

пункт 1 - виконати ревізію запірної арматури на стояках, де необхідно;

пункт 2 - виконати ремонт усіх з'єднувальних "калачів" (зняти термоізоляцію. скласти відомості про дефекти після розкриття та огляду установки, визначитися з обсягами робіт, виконати ремонт або заміну вузлів обладнання, пофарбувати і поновити термоізоляцію);

пункт 3 - поновити термоізоляцію зовнішніх частин тепловикористовувальної установки (водопідігрівач системи гарячого водопостачання);

пункт 4 - підготовити та пофарбувати трубопроводи у місцях врізки стояків після чого поновити термоізоляцію;

пункт 5 - поновити, у неопалювальних приміщеннях підвалу, термоізоляцію на розподільчих трубопроводах системи опалення та гарячого водопостачання термоізоляцію.

Строк виконання до 29.09.2017.

Акт перевірки (протокол) від 29.06.2017 №07/20-20-114 та Припис від 29.06.2017 №07/20-20-114 підписані та прийняті до виконання керівником КП "ЖЕО №2" і скріплені печаткою без будь-яких зауважень.

Крім того, на підставі Акта перевірки (протокол) від 29.06.2017 №07/20-20-114 старшим державним інспектором України з енергонагляду у Полтавській області, за ухилення від виконання припису від 03.11.2016 №07/20-20-357 (пункти 3, 5, 6, 7, 8), накладено штраф у розмірі 5100,00 грн, про що винесено постанову №07/20-01-01 від 06.07.2017 (а.с.131-132 т.1).

Платіжним дорученням №1203 від 12.07.2017 сплачено штрафну санкцію визначену постановою від 06.07.2017 №07/20-01-01 (а.с.133 т.1).

Позивач не погодився з приписом від 29.06.2017 №07/20-20-114, у зв'язку з чим звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач, як суб'єкт владних повноважень, довів правомірність винесення припису.

Колегія суддів погоджується з таким висновком виходячи з наступного.

Згідно абз. 3 ст. 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Частиною першою статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що підставою для здійснення позапланового заходу, зокрема, є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

Статтею 2 Закону України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) встановлено до 31 грудня 2017 року мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Частиною другої статті 3 цього Закону визначено, що позаплановий захід державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав проводиться органом державного нагляду (контролю) за погодженням Державної регуляторної служби.

Частинами 3, 4 статті 3 Закону України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" встановлено, що для погодження орган державного нагляду (контролю) подає Державній регуляторній службі копію відповідного звернення фізичної особи та обґрунтування необхідності проведення перевірки. Державна регуляторна служба розглядає подані документи та надає погодження або вмотивовану відмову у наданні погодження протягом п'яти робочих днів з дня надходження відповідних документів.

Форма та порядок надання погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав затверджуються Державною регуляторною службою.

Згідно пунктів 3, 5 розділу І Порядку надання погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав, затвердженого Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Державної регуляторної служби України від 20.01.2017 №56/5, для отримання погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня надходження такого звернення подає ДРС копію відповідного звернення та лист з обґрунтуванням необхідності проведення такого заходу (далі - звернення органу державного нагляду (контролю)).

В апеляційній скарзі позивач посилався не те, що відповідачем отримано погодження на проведення позапланової перевірки позивача на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи, натомість проведено перевірку з інших підстав, а саме: виконання суб'єктами господарювання приписів.

Матеріали справи встановлено, що 07.06.2017 на адресу інспекції Держенергонагляду у Полтавській області надійшло звернення гр.ОСОБА_1, у якому зазначено, що більшість пунктів Припису від 03.11.2016 №07/20-20-357 не виконані (а.с.124 т.1).

Листом від 12.06.2017 №03/19-3325 відповідач звернувся до Державної регуляторної служби України із питанням щодо надання погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення гр.ОСОБА_1 (а.с.180-180 т.1).

23.06.2017 Державною регуляторною службою України надано Погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення суб'єктами господарювання її законних прав №4792 (а.с.125 т.1).

Згідно частини першої статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Так, у наказі від 26.06.2017 №07/20-02-114 "Про організацію виконання заходу з державного енергетичного нагляду на енергетичних об'єктах: Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація №2" ПМР" в графі "предмет державного нагляду" зазначено: "Перевірка виконання розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених за результатами здійснення заходів з державного енергетичного нагляду у сфері теплопостачання/споживання, а саме: Припис від 03.11.2016 №07/20-20-357".

Отже, матеріалами справи підтверджено, що погодження Державної регуляторної служби України на проведення позапланового заходу державного нагляду було надано саме на перевірку Припису від 03.11.2016 №07/20-20-357.

Таким чином, доводи позивача, що відповідачем незаконно проведено позапланову перевірку виконання позивачем припису 03.11.2016 № 07/20-20-357 та досліджено інше питання ніж передбачено погодженням від 23.06.2017, є необґрунтованими та безпідставними.

Щодо доводів апеляційної скарги про відсутність підстав для повторного видання припису із одних і тих же питань, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з п. 9.6 Інструкції з організації проведення обстежень електричних, тепловикористовуючих установок, теплових мереж та оформлення їх результатів, затвердженої наказом Міністерства палива та енергетики України від 24.12.2004 №817, за результатами проведеного позапланового заходу (перевірка виконання вимог Припису, Розпорядження складаються Акт, акт перевірки (додаток 9 до цієї Інструкції) (далі - Акт перевірки) або Протокол (додаток 10 до цієї Інструкції) (далі - Протокол).

Відповідно до п.п. 9.6.3 цієї Інструкції у разі невиконання суб'єктом відносин у сфері теплопостачання у встановлені терміни вимог Припису, Розпорядження оформляється Протокол, у якому робиться запис "Не виконано вимоги Припису, Розпорядження від "__" _______20___ року N___ у частині: ..."і перераховуються вимоги Припису, Розпорядження, які не виконано.

Згідно п.п. 9.6.4 цієї Інструкції до Акта перевірки (Протоколу) долучаються пояснення керівника, іншої відповідальної посадової особи. Обидва примірники Акта перевірки (Протоколу) підписуються інспектором та керівником суб'єкта господарювання. Підпис керівника суб'єкта господарювання скріплюється печаткою. Перші примірники Акта перевірки (Протоколу) вручаються керівнику суб'єкта господарювання, другі примірники залишаються в інспектора. Акт перевірки (Протокол) передається інспектором до структурного підрозділу Держенергонагляду. Керівник структурного підрозділу Держенергонагляду, який видав Направлення на проведення заходу з державного енергетичного нагляду, протягом п'яти робочих днів з дати його підписання керівником суб'єкта господарювання або отримання повідомлення поштового відділення зв'язку про його отримання керівником суб'єкта господарювання видає Розпорядження про усунення порушень законодавства, а за потреби відповідне Подання.

Відповідно до п. 9.10, 9.11 цієї Інструкції Припис, Розпорядження знімаються з контролю у разі:

- наявності відповідного Акта щодо повного виконання суб'єктом господарювання вимог Припису, Розпорядження;

- письмового повідомлення суб'єкта господарювання щодо повного виконання вимог Припису, Розпорядження, та відповідної письмової пропозиції інспектора;

- оформлення Розпорядження на заміну попереднього розпорядчого документа;

- припинення у встановленому законодавством порядку господарської діяльності на об'єкті, що контролюється.

Зняття Припису з контролю здійснюється шляхом позначення в графах 14, 15 Журналу обліку Актів, Приписів, Розпоряджень (розділ XI цієї Інструкції) на підставі резолюції керівника відповідного підрозділу Держенергонагляду на бланку цього Припису про зняття його (їх) з контролю.

Матеріалами справи підтверджено, що 30.11.2017 на підставі Акта перевірки (протокол) №07/20-20-460 від 30.11.2017 (а.с.136-137 т.1) видано Припис №07/20-20-460.

Предметом перевірки слугувало виконання вимог Припису від 29.06.2017 №07/20-20-114.

Відповідно до витягу з Журналу обліку актів, приписів, розпоряджень та подань з енергетичного нагляду за 2017 рік (а.с.186-189 т.1) Припис від 29.06.2017 №07/20-20-114 знятий з контролю. У графі "причина" зазначено : видано новий припис.

Відповідно до ч. 7, 8, 9 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Розпорядження або інший розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) - обов'язкове для виконання письмове рішення органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень у визначені строки. Розпорядження видається та підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу). Розпорядження може передбачати застосування до суб'єкта господарювання санкцій, передбачених законом.

Таким чином, припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання, а розпорядження може передбачати їх застосування.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема:

- надавати (надсилати) суб'єктам господарювання обов'язкові для виконання приписи про усунення порушень і недоліків;

- застосовувати санкції до суб'єктів господарювання, їх посадових осіб та вживати інших заходів у межах та порядку, визначених законом.

Отже, застосування санкції до суб'єктів господарювання є правом, а не обов'язком органу державного нагляду (контролю), тому колегія суддів зазначає, що складаючи припис №07/20-20-460 від 30.11.2017 діяв на підставі вимог чинного законодавства.

При цьому, колегія суддів зазначає, що Інструкція з організації проведення обстежень електричних, тепловикористовуючих установок, теплових мереж та оформлення їх результатів є підзаконним нормативно-правовим актом та не може суперечити закону, що має вищу юридичну силу у відповідній частині.

Щодо доводів апеляційної скарги про відсутність у тарифі витрат на здійснення заходів визначених приписами, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до рішення Полтавської міської ради від 16.03.2012 КП "ЖЕО №2" визначено балансоутримувачем житлових будинків, споруд і прибудинкових територій та передано 31.03.2012 на баланс КП "ЖЕО №2" , зокрема, будинок за адресою: м.Полтава, АДРЕСА_1.

Згідно абз. 5, 20 Правил утримання утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 №76, балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.

Утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.

В абз. 3 розділу 2 Правил зазначено, що технічне обслуговування жилих будинків - комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків.

Згідно пункту 2.1 Правил система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів.

Планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (весняний та осінній огляди. Форма акта загального огляду жилого будинку наведена у додатку 1 (підпункт 2.1.1. пункту 2.1 Правил).

Згідно підпункту 2.1.2. пункту 2.1 Правил, основними завданнями загального огляду будинків є: визначення обсягу робіт з підготовки жилих будинків до експлуатації у весняно-літній і осінньо-зимовий періоди; встановлення технічного стану жилих будинків, що підлягають відповідно до плану капітальному або поточному ремонту в наступному році; уточнення обсягів робіт щодо поточного ремонту будинків, що включені в план на поточний рік; перевірка готовності жилих будинків, комунікацій, обладнання і елементів благоустрою до експлуатації в осінньо-зимовий період; визначення обсягів та видів ремонтних робіт щодо кожного будинку для врахування під час формування плану на наступний рік або уточнення відповідних планів поточного року.

Під час підготовки житлового фонду до експлуатації в зимовий період виконуються такі роботи: усунення несправностей: стін, фасадів, дахів, віконних і дверних заповнень, а також опалювальних печей, димоходів, газоходів, внутрішніх систем тепло-, водо- та електропостачання й установок із газовими нагрівачами (підпункт 2.8.2 пункту 2.8 Правил).

Підготовці до зими (проведення гідравлічних випробувань, ремонт, перевірка і налагодження) підлягає весь комплекс пристроїв, що забезпечують безперебійне постачання тепла в квартири (котельні, внутрішньобудинкові мережі, групові і місцеві теплові пункти в будинках, системи опалення, вентиляції) (підпункт 2.8.3 пункту 2.8 Правил).

У приміщеннях, що не опалюються, у період підготовки до зими слід перевірити стан і зробити ремонт ізоляції труб водопроводу і каналізації, центрального опалення (далі - ЦО) і ГВП, утеплити протипожежний водопровід (підпункт 2.8.5 пункту 2.8 Правил).

У літній період проводяться роботи щодо теплових мереж - промивання систем, ревізія арматури, усунення постійних і періодичних засмічень каналів, відновлення зруйнованої або заміна недостатньої теплової ізоляції труб у камерах, підземних каналах і підвалах (технічних підпіллях) (підпункт 2.8.8 пункту 2.8 Правил).

Підпунктом 5.1.9 пункту 5.1 Правил визначено, що під час технічної експлуатації системи опалення необхідно: регулярно проводити профілактичні огляди і поточний ремонт системи; готувати документацію для своєчасного проведення капітального ремонту і вчасно його проводити.

Отже, позивач є балансоутримувачем житлового будинку за адресою: м. АДРЕСА_1 та на нього розповсюджуються Правила утримання утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 №76.

Рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради від 20.02.2008 №50 "Про встановлення тарифів на послуги з утриманнябудинків і споруд та прибудинкових територій" (а.с.44-47 т.1) визначено Перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (Додаток №2).

Вказаним Переліком послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій визначено, що періодичні огляди систем водопроводу, каналізації, центрального опалення та гарячого водопостачання проводиться два рази на рік (а.с.46 т.1).

Процедура проведення таких оглядів передбачена Правилами утримання утримання жилих будинків та прибудинкових територій.

Так, згідно пункту 2.4 Правил, поточний ремонт - комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Поточний ремонт повинен проводитись з періодичністю, яка забезпечує ефективну експлуатацію будівлі з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту, реконструкції) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт або реконструкцію.

Відповідно до частин 1, 2, 6 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником.

Пунктами 5,6 частини другої статті 24 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" визначено, що балансоутримувач зобов'язаний: забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.

У пункті 2.3 Розділу 2 статуту КП "ЖЕО №2" вказано, що предметом діяльності підприємства є : управління будинком, спорудою, іншим нерухомим майном; утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, ремонт приміщень, будинків, споруд; організація поточного і капітального ремонту будинків, споруд, іншого нерухомого майна

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що КП "ЖЕО №2" як балансоутримувач будинку та виконавець послуги з його утримання зобов'язане вживати усіх заходів для своєчасного якісних житлово-комунальних послуг.

Правила підготовки теплових господарств до опалювального періоду, затверджені наказом Міністерства палива та енергетики України, Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 10.12.2008 №620/378, поширюються на суб'єктів господарювання, які здійснюють діяльність з виробництва, постачання, транспортування теплової енергії та надання послуг з теплопостачання (опалення та ГВП), а також на споживачів теплової енергії незалежно від організаційно-правових форм та форм власності.

Правила технічної експлуатації теплових установок і мереж, затверджені наказом Міністерства палива та енергетики України, від 14.02.2007 №71, поширюються на субєктів відносин у сфері теплопостачання, що займаються виробництвом, передачею та постачанням теплової енергії або є споживачем теплової енергії незалежно від їхньої відомчої належності та форм власності.

Отже, КП "ЖЕО №2" утримує на балансі відповідне майно, у тому числі і мережі теплопостачання, а також забезпечує управління цим майном, тобто, здійснює функцію з передачі (транспортування) теплової енергії споживачам з відповідної точки розподілу.

Згідно визначенню наданому у Правилах утримання утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 №76, точка розподілу - місце передачі послуги від однієї особи до іншої, облаштоване засобами обліку та регулювання.

Відповідно до підпункту 2.3.7 пункту 2.3 Правил, точкою розподілу зовнішніх і внутрішніх комунікацій (якщо інше не визначено договором) для водопроводу, газопроводу, тепломережі - вентиль або трійник біля будівлі.

Отже, до точки розподілу, обслуговування теплових мереж та транспортування по них теплової енергії здійснюється теплопостачальною організацією, а після неї КП "ЖЕО №2".

Таким чином, позивач як балансоутримувач будинку та виконавець послуг з його утримання зобов'язаний вживати усіх заходів для своєчасного надання якісних житлво-комунальних послуг.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, доведено правомірність винесення припису.

Доводи апеляційної скарги з наведених вище підстав висновків суду не спростовують.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Як вбачається з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідач діяв правомірно, в межах наданих повноважень та на їх виконання, а позовні вимоги є не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Враховуючи вище викладене, колегія суддів приходить до висновку, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 12.04.2018 у справі № 816/2427/17 відповідає вимогам ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому підстави для його скасування відсутні.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація №2" Полтавської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 12.04.2018 по справі № 816/2427/17 залишити без змін

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)О.М. Калитка
Судді(підпис) (підпис) В.А. Калиновський І.С. Чалий