Справа № 820/4174/18
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2018-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

04 липня 2018 р. Справа № 820/4174/18

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1, АДРЕСА_1, 62103) до Богодухівського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області (, площа Поштова, буд. 7, м. Богодухів, Харківська область, 62103) про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 (надалі за текстом - ОСОБА_1, позивач) звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Богодухівського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області (надалі за текстом - Богодухівське ОУПФУ Харківської області, відповідач), в якому просить суд:

- визнати дії неправомірними щодо відмови Богодухівського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області у здійсненні позивачу перерахунку пенсії з урахуванням матеріальної допомоги на оздоровлення, матеріальної допомоги на вирішення соціально-побутових питань, індексації заробітної плати та преміювання до державних і професійних свят;

- зобов'язати Богодухівське об'єднане управління Пенсійного фонду України Харківської області здійснити позивачу перерахунок пенсії у розмірі 85% від суми місячного заробітку з урахуванням матеріальної допомоги на оздоровлення, матеріальної допомоги на вирішення соціально-побутових питань, індексації заробітної плати та преміювання до державних і професійних свят з 22 січня 2007 року.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.06.2018 року відкрито спрощене провадження в адміністративній справі згідно з положеннями п. 2 ч. 1 ст. 263 КАС України, якою унормовано що суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов'язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 263 КАС України, справи, визначені частиною першою цієї статті, суд розглядає у строк не більше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч. 1 та ч. 2 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п'ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1, посилається на те, що вона працювала в Богодухівській міській раді, загальний стаж роботи складає більше 37 років та стаж державного службовця понад 15 років. З 2007 року перебуває на обліку в Управлінні Пенсійного фонду України в Богодухівському районі Харківської області, пенсія оформлена за віком у відповідності з Законом України «Про державну службу». Згідно відповіді від 02.01.2018 року позивачу стало відомо, що при оформленні та обчисленні їй пенсії в 2007 році Богодухівським обєднаним управлінням Пенсійного фонду України Харківської області не були враховані інші виплати, а саме матеріальна допомога на оздоровлення, матеріальна допомога на вирішення соціально побутових питань, індексації заробітної плати на преміювання до державних і професійних свят. Для приведення розміру своєї пенсії до вимог чинного законодавства, позивачка звернулася до відповідача щодо перерахунку пенсії, однак листом від 16.01.2018 року отримала відмову.

26.06.2018 року від відповідача до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду надійшов відзив на позовну заяву. У поданому відзиві в обґрунтування своїх заперечень на позовні вимоги відповідач зазначає, що 01.05.2016 року набув чинності Закон України «Про державну службу» № 889, відповідно до ст.90 якого пенсійне забезпечення державних службовців здійснюється відповідно до Закону України «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування». Вказує на те, що Закон України «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування» не містить такої підстави для перерахунку пенсії, яка зазначена позивачем. Таким чином, вважає, що оскільки чинним законодавством України скасовано право на перерахунок призначених пенсій державних службовців, а Кабінетом Міністрів України не визначено умови та порядок проведення такого перерахунку, жодних підстав для визнання протиправними дій відповідача у проведенні перерахунку пенсії не вбачається.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

Як встановлено судом, з 23.01.2007 року ОСОБА_2, отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування». Для розрахунку пенсії задіяна заробітна плата згідно наданої довідки №29 від 19.03.2008 виданою Богодухівською міською радою, яка складається з: посадового окладу; надбавки за ранг (індивідуально); надбавки за вислугу років (25%); надбавки за результати роботи відповідно до особистого вкладу згідно ПКМУ від 12.12.1999 року№2288 (50%); премії за виконання особливо важких робіт та високі досягнення у праці згідно ПКМУ від 09.03.2006 року №268.(30%).

Позивачка звернулася до Богодухівського обєднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області щодо проведення перерахунку пенсії державного службовця з урахуванням сум матеріальної допомогу на оздоровлення, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань та індексації заробітної плати.

Листом від 16.01.2018 року № 245-02/04 відповідач відмовив ОСОБА_1, у задоволенні її звернення у звязку з відсутність підстав для проведення вказаного перерахунку пенсії. Відмова мотивована тим, що враховуючи те, що Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 року № 889 не передбачає проведення перерахунку пенсії, в тому числі призначених згідно із Законом України «Про державну службу» від 16.12.1993 № 3723-ХІІ, постановою 1013 скасовано пункт 4 ПКМУ від 31.05.2000 р. №865 підстави для видачі довідок про заробітну плату для перерахунку пенсій, який був передбачений статтею 37 Закону України «Про державну службу» від 16.12.1993 № 3723-ХІІ відсутні.

Вважаючи рішення відповідача неправомірним та таким, що порушує її права, позивачка звернулася з даним позовом до суду.

Даючи оцінку спірним правовідносинам суд керувався наступним.

Статтею 33 Закону України «Про державну службу» від 16.12.1993 № 3723-XII (далі - Закон № 3723-XII), у редакції, чинній на час призначення пенсії позивачу (в редакції від 01.01.2007 року), встановлено, що заробітна плата державних службовців складається з посадових окладів, премій, доплати за ранг, надбавки за вислуги років на державній службі та інших надбавок. Державним службовцям можуть установлюватися надбавки за високі досягнення у праці і виконання особливо важливої роботи, доплати за виконання обов'язків тимчасово відсутніх працівників та інші надбавки і доплати, а також надаватися матеріальна допомога для вирішення соціально-побутових питань. Умови оплати праці державних службовців, розміри їх посадових окладів надбавок, доплат і матеріальної допомоги визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 37 Закону № 3723-XII, у редакції, чинній на час призначення пенсії позивачу, пенсія державним службовцям призначається в розмірі 80 відсотків від сум їх заробітної плати, на які нараховуються страхові внески на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування, а особам, які на час звернення за призначення пенсії не є державними службовцями, - у розмірі 80 відсотків заробітної плати працюючого державного службовця відповідної посади та рангу за останнім місцем роботи на державній службі.

Згідно з ч. 2 ст. 37-1 Закону № 3723-XII перерахунок пенсії здійснюється виходячи із сум заробітної плати, на які нараховуються страхові внески на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування працюючого державного службовця відповідної посади та рангу на момент виникнення права на перерахунок пенсії.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про оплату праці» від 24.03.1995 № 108/95-ВР заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Статтею 2 вказаного Закону визначено структуру заробітної плати, до якої входить: основна та додаткова заробітна плата, а також заохочувальні та компенсаційні виплати, до яких належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства, або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що матеріальна допомога на оздоровлення та допомога для вирішення соціально-побутових питань входили до системи оплати праці державного службовця.

Згідно з ст. 1 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» від 03.07.1991 № 1282-XII (далі - Закон № 1282) індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодувати подорожчання споживчих товарів і послуг.

Відповідно до абзацу 3 ч. 1 ст. 2 Закону № 1282-XII, індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, в тому числі оплата праці (грошове забезпечення).

Підпунктом 2.2.7 п. 2.2 Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Державного комітету статистики України від 13.01.2004 року № 5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 27.01.2004 року за № 114/8713, суми виплат, пов'язаних з індексацією заробітної плати працівників, входять до фонду додаткової заробітної плати.

Частиною 1 ст. 66 Закону України «Про пенсійне забезпечення» від 05.11.1991 року № 1788-XII визначено, що до заробітку для обчислення пенсії включаються всі види оплати праці (виплат, доходу), на які відповідно до Закону України «Про збір на обов'язкове державне пенсійне страхування» нараховується збір на обов'язкове державне пенсійне страхування, в межах максимальної величини фактичних витрат на оплату праці найманих працівників, оподатковуваного доходу (прибутку), сукупного оподатковуваного доходу (граничної суми заробітної плати (доходу), з яких справляються страхові внески (збори) до соціальних фондів, що діяла на день одержання зазначеного заробітку (виплат, доходу).

Статтею 41 Закону України «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування» від 09.07.2003 № 1058-IV (далі - Закон № 1058-IV) визначено виплати (доходи), що враховуються в заробітну плату (дохід) застрахованої особи для обчислення пенсії, до яких, зокрема, належать: суми виплат, отримуваних застрахованою особою після набрання чинності цим Законом, з яких згідно з цим самим Законом були фактично нараховані (обчислені) та сплачені страхові внески; суми виплат, отримуваних застрахованою особою до набрання чинності цим Законом, у межах сум, на які відповідно до законодавства, що діяло раніше, нараховувалися внески на державне соціальне страхування або збір на обов'язкове державне пенсійне страхування.

За змістом наведених норм отримувані застрахованою особою суми виплат, з яких були фактично нараховані та сплачені страхові внески або збір на обов'язкове державне пенсійне страхування, враховуються в заробіток (дохід) застрахованої особи для обчислення пенсії незалежно від того, чи входять вони до структури заробітної плати.

Судом встановлено, що відповідно до наданої Богодухівською міською радою довідки №02-34/465 від 02.04.18 року ОСОБА_1, нараховані інші виплати заробітної плати, а саме: індексація заробітної плати, матеріальна допомога на оздоровлення, матеріальна допомога для вирішення соціально-побутових питань, премії які не увійшли в розрахунок для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про державну службу» за період з 01.01.2005 р. по 31.12.2006 р.

Отже, матеріальна допомога на оздоровлення та матеріальна допомога для вирішення соціально-побутових питань, сума індексації заробітної плати, премії з яких було нараховано та сплачено єдиний внесок на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування, включаються до складу заробітної плати ОСОБА_1, та враховуються при обчисленні розміру її пенсії, а тому відмова Богодухівського обєднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області у перерахунку пенсії позивача з урахуванням зазначених виплат є протиправною.

Аналогічна позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 23.01.2018 у справі № 495/6612/16-а, від 30.01.2018 у справі № 638/20628/16-а та від 07.02.2018 у справі № 521/11616/17.

Згідно з ст. 45 ЗУ «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування» перерахунок призначеної пенсії, крім випадків, передбачених частиною першою статті 35, частиною другою статті 38, частиною третьою статті 42 і частиною п'ятою статті 48 цього Закону, провадиться у разі виникнення права на підвищення пенсії з першого числа місяця, в якому пенсіонер звернувся за перерахунком пенсії, якщо відповідну заяву з усіма необхідними документами подано ним до 15 числа включно, і з першого числа наступного місяця, якщо заяву з усіма необхідними документами подано ним після 15 числа.

Враховуючи, що позивачка звернулась із заявою про перерахунок пенсії до пенсійного фонду 16.01.2018 року, отже, такий перерахунок має проводитися з 01.02.2018 року.

За таких обставин суд вважає, що позов слід задовольнити частково, визнати неправомірними дії, відмову Богодухівського обєднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області (, площа Поштова, буд. 7, м. Богодухів, Харківська область, 62103) у здійсненні ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1, АДРЕСА_1, 62103) перерахунку пенсії з урахуванням матеріальної допомоги на оздоровлення, матеріальної допомоги на вирішення соціально побутових питань, індексації заробітної плати на преміювання до державних і професійних свят; та зобовязати Богодухівське обєднане управління Пенсійного фонду України Харківської області (, площа Поштова, буд. 7, м. Богодухів, Харківська область, 62103) здійснити ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1, АДРЕСА_1, 62103) перерахунок пенсії у розмірі 80% від суми місячного заробітку з урахуванням матеріальної допомоги на оздоровлення, матеріальної допомоги на вирішення соціально побутових питань, індексації заробітної плати на преміювання до державних і професійних свят з 01.02.2018 року.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Відповідно до пунктів 21, 24 рішення у справі «Федоренко проти України» (№ 25921/02) Європейський суд з прав людини, здійснюючи прецедентне тлумачення статті 1 Першого Протоколу до Конвенції сформулював правову позицію про те, що право власності може бути «існуючим майном» або «виправданими очікуваннями» щодо отримання можливості ефективного використання права власності чи «законними сподіваннями» отримання права власності. Аналогічна правова позиція сформульована Європейським судом з прав людини і в справі Стреч проти Сполучного Королівства («Stretch - United Kingdom» № 44277/98).

У межах вироблених Європейським судом з прав людини підходів до тлумачення поняття "майно", а саме в контексті статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, це поняття охоплює як "наявне майно", так і активи включаючи право вимоги, з посиланням на які заявник може стверджувати, що він має принаймні законні очікування стосовно ефективного здійснення свого "права власності" (пункт 74 рішення Європейського суду з прав людини "Фон Мальтцан та інші проти Німеччини". Суд робить висновок, що певні законні очікування заявників підлягають правовому захисту, та формує позицію для інтерпретації вимоги як такої, що вона може вважатися "активом": вона повинна мати обґрунтовану законну підставу, якою, зокрема є чинна норма закону, тобто встановлена законом норма щодо виплат (пенсійних, заробітної плати, винагороди, допомоги) на момент дії цієї норми є "активом", на який може розраховувати громадянин як на свою власність ("Von Maltzan and Others v. Germany" № 71916/01, 71917/01 та 10260/02).

Крім того, практикою Європейського суду з прав людини сформовано підхід щодо розуміння правової визначеності як засадничої складової принципу верховенства права. Зокрема, у пункті 61 Рішення "Брумареску проти Румунії" Європейський суд з прав людини зазначив, що принцип правової визначеності є складовою верховенства права («Brumarescu v. Romania» № 28342/95). Крім цього, у пункті 10 справи "Церква Бессарабської Митрополії проти Молдови" Суд зазначив, що закон має бути доступним та передбачуваним, тобто вираженим з достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку («Judgment in the Case of Metropolitan Church of Bessarabia and Others v. Moldova» № 45701/99).

У силу ч. 4 ст. 242 КАС України, судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Завданням адміністративного судочинства, відповідно до ч.1 ст. 2 КАС України, є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Закріплений у ч.1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За правилами ч.1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. При цьому, згідно з ч.2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, всупереч обов'язку доказування, закріпленому у ч. 2 ст. 77 КАС України, відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, не доведено правомірності відмови позивачу у перерахунку пенсії.

Таким чином, за результатами системного аналізу приписів зазначеного законодавства у взаємозв'язку з обставинами даної справи, керуючись ст. 245 КАС України (повноваження суду при вирішенні справи), суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню частково.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 255, 257, 258 , 263, 295, 297 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1, АДРЕСА_1, 62103) до Богодухівського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області (, площа Поштова, буд. 7, м. Богодухів, Харківська область, 62103) про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати неправомірними дії, відмову Богодухівського обєднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області (, площа Поштова, буд. 7, м. Богодухів, Харківська область, 62103) у здійсненні ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1, АДРЕСА_1, 62103) перерахунку пенсії з урахуванням матеріальної допомоги на оздоровлення, матеріальної допомоги на вирішення соціально побутових питань, індексації заробітної плати на преміювання до державних і професійних свят.

Зобовязати Богодухівське обєднане управління Пенсійного фонду України Харківської області здійснити ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1, АДРЕСА_1, 62103) перерахунок пенсії у розмірі 80 % від суми місячного заробітку з урахуванням матеріальної допомоги на оздоровлення, матеріальної допомоги на вирішення соціально побутових питань, індексації заробітної плати на преміювання до державних і професійних свят з 01.02.2018 року.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення виготовлено 04.07.2018 року.

Суддя Супрун Ю.О.