Справа № 826/3353/16
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2018-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 липня 2018 року м. Київ № 826/3353/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Чудак О.М., суддів Пащенка К.С., Шейко Т.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: Голосіївське районне управління Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у місті Києві, Житлово-експлуатаційна контора житлового масиву «Ліко-Град», ОСОБА_3, Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у місті Києві, про визнання бездіяльності протиправною, зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

01 березня 2016 року ОСОБА_1 (ОСОБА_1.) звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, в якому просила:

- визнати бездіяльність щодо невжиття заходів по проведенню позапланової перевірки об'єкта будівництва, а саме квартири АДРЕСА_1, з питань самовільного перепланування - перенесення дверного прорізу та переобладнання тамбуру шляхом будівництва перегородки, що унеможливлює доступ до квартири позивача, - протиправною;

- зобов'язати вчинити дії, а саме провести позапланову перевірку об'єкта будівництва - квартири АДРЕСА_1, з питань самовільного перепланування - перенесення дверного прорізу, що ускладнює доступ до квартири позивача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 березня 2016 року відкрито провадження у справі, до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, залучено: Голосіївське районне управління Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у місті Києві (Голосіївське РУ ГУ ДСНС України у м. Києві), Житлово-експлуатаційну контору житлового масиву «Ліко-Град» (ЖЕК ЖМ «Ліко-Град) та ОСОБА_3 (ОСОБА_3.).

Протокольною ухвалою суду від 18 квітня 2016 року замінено неналежного відповідача - Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві на належного - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (ДАБІ України) та залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у місті Києві (ГУ ДСНС України у м. Києві).

Також протокольною ухвалою від 25 жовтня 2016 року до участі у справі як другого відповідача залучено Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (Департамент з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2017 року справу прийнято до провадження та призначено попереднє судове засідання на 24 листопада 2017 року.

Ухвалою про закінчення підготовчого провадження та призначення справи до розгляду від 24 листопада 2017 року ухвалено здійснювати розгляд справи у складі колегії суддів.

15.12.2017 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), шляхом його викладення в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Тобто, розгляд даної справи після 15.12.2017 здійснено відповідно до приписів нової редакції КАС України.

До початку розгляду справи, представником позивача подано заяву про зміну предмета позову, в якій, посилаючись на зміну законодавства, яке регулює спірні правовідносини, з метою захисту та відновлення прав позивача, висловлено прохання:

- визнати бездіяльність ДАБІ України щодо невжиття заходів по проведенню позапланової перевірки об'єкта будівництва, а саме квартири АДРЕСА_1, з питань самовільного перепланування - перенесення дверного прорізу, що ускладнює доступ до квартири ОСОБА_1, - протиправною;

- зобов'язати ДАБІ України передати Департаменту з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА) скаргу ОСОБА_1, яка надійшла 21 жовтня 2015 року вх. №10/26-С-2110/25 разом з усіма доданими до неї матеріалами;

- зобов'язати Департамент з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА) вчинити дії, а саме провести позапланову перевірку об'єкта будівництва - квартири АДРЕСА_1, з питань самовільного перепланування - перенесення дверного прорізу, що ускладнює доступ до квартири ОСОБА_1

Протокольною ухвалою суду від 28 лютого 2018 року заяву представника позивача про зміну предмета позову прийнято до розгляду частково: в частині вимог про визнання бездіяльності ДАБІ України щодо невжиття заходів по проведенню позапланової перевірки об'єкта будівництва: квартири АДРЕСА_1, з питань самовільного перепланування - перенесення дверного прорізу, що ускладнює доступ до квартири ОСОБА_1, - протиправною та зобов'язання Департамент з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА) вчинити дії, а саме провести позапланову перевірку об'єкта будівництва - квартири АДРЕСА_1, з питань самовільного перепланування - перенесення дверного прорізу, що ускладнює доступ до квартири ОСОБА_1

В обґрунтування вимог, викладених у заяві про зміну предмета позову, позивач зазначає, що 02 жовтня 2015 року звернулася зі скаргою до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві щодо проведення позапланової перевірки об'єкта будівництва, а саме квартири АДРЕСА_2 з питань самовільного перепланування - перенесення вхідного дверного прорізу, що унеможливлює доступ до квартири скаржника.

За результатами розгляду зазначеної скарги у межах строків, визначених Законом України «Про звернення громадян» від 02 жовтня 1996 року №393/96-ВР, будь-якої відповіді від Департаменту нею не отримано.

В судовому засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримала та просила їх задовольнити в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві та надані у справу докази. Наголошувала, що в порушення Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, ДАБІ України не оформлено направлення на проведення перевірки, не вчинено дій по отриманню інформації та документів, необхідних для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, не складено будь-яких документів за результатами здійснення контролю.

У зв'язку з тим, що під час розгляду справи повноваження щодо здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю - позапланової перевірки квартири АДРЕСА_1, за результатами прийняття Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства» від 09 квітня 2015 року №230-VIII, передані Департаменту з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА), представник позивача вказала на необхідність постановлення рішення про зобов'язання Департамент з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА) вчинити дії, а саме провести позапланову перевірку об'єкта будівництва - квартири АДРЕСА_1, з питань самовільного перепланування - перенесення дверного прорізу, що ускладнює доступ до квартири позивача, якому такі повноваження передані після затвердження 11 жовтня 2016 року акта спільної комісії з передачі повноважень у сфері державного архітектурно-будівельного контролю.

Представник ДАБІ України проти задоволення позову заперечувала. Зазначила, що за результатами отримання 21 жовтня 2015 року скарги позивача щодо здійснення позапланової перевірки АДРЕСА_3 в місті Києві, посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві здійснено виїзд за зазначеною адресою. Суб'єкт містобудування під час виїзду був відсутній, а тому перевірка не відбулась. У зв'язку з викладеним та враховуючи те, що ДАБІ України та її територіальні органи не наділені повноваженнями щодо примусового впливу на суб'єктів містобудування, 04 листопада 2015 року Департаментом направлено лист до Голосіївського районного управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у місті Києві (Голосіївське РУ ГУ МВС України в м. Києві) щодо сприяння у проведенні перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності АДРЕСА_4 в місті Києві.

Відповіді від правоохоронного органу до Департаменту не надходило.

Станом на час розгляду справи в суді, повноваження щодо здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на території міста Києва щодо об'єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності) передані Департаменту з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА).

Тим часом, відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року №671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю» державній архітектурно-будівельній інспекції постановлено забезпечити утворення за зверненням Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, відповідного органу місцевого самоврядування спільної комісії з передачі відповідної документації, зокрема документації, пов'язаної з наданням права на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, декларацій про готовність об'єктів до експлуатації, зареєстрованих не раніше ніж за три місяці до дати утворення спільної комісії, та вирішення питань, пов'язаних з утворенням і функціонуванням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Отже, у ДАБІ України відсутні підстави для передачі скарги позивача Департаменту з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА).

Представник Департаменту з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА) проти задоволення позову також заперечувала. Зазначила, що повноваження щодо державного архітектурно-будівельного контролю в місті Києві та дозвільно-реєстраційних функцій стосовно об'єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності) Департамент здійснює з 12 жовтня 2016 року.

Відповідно до Акта приймання-передачі документів №38, затвердженого головою ДАБІ України та Київським міським головою, Департаменту з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА) передано документацію, пов'язану з наданням прав на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, декларацій про готовність до експлуатації об'єктів І, ІІ та ІІІ категорії складності, зареєстрованих не раніше ніж за три місяці до дати утворення спільної комісії, що передбачено пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю».

Таким чином, згідно з вказаним Актом ДАБІ України до Департаменту з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА) не передано документацію, пов'язану зі здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, щодо об'єкту будівництва за адресою АДРЕСА_5 у Голосіївському районі міста Києва.

Департамент з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА) не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які дають право виконувати будівельні роботи і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчений будівництвом об'єкт та не проводив перевірок дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою АДРЕСА_5 у Голосіївському районі міста Києва. Відповідно до електронної системи документообігу «Аскод» до Департаменту не надходили звернення від позивача щодо проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за вказаною адресою. Таким чином, Департамент з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА) жодним чином не порушив прав позивача.

ЖЕК ЖМ «Ліко-Град надала пояснення, в яких зазначила, що є експлуатуючою організацією та здійснює обслуговування житлового масиву «Ліко-Град» у Голосіївському районі міста Києва, в тому числі багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_7.

У жовтні 2015 року позивач звернулася до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ліко-Житлосервіс» (ТОВ «Ліко-Житлосервіс») зі скаргою на дії власника та/або користувача квартири АДРЕСА_6 щодо здійснення перепланування приміщення, а саме - перенесення вхідного отвору дверей до квартири, а також переобладнання тамбуру шляхом будівництва перегородки, яка перешкоджає доступу до квартири.

На підставі вказаного звернення ТОВ «Ліко-Житлосервіс» звернулось до власника квартири АДРЕСА_6 з приписом-попередженням з вимогою пред'явити проектно-дозвільну документацію на перепланування квартири та облаштування тамбуру. У разі відсутності відповідних документів, привести вхідну групу квартири №522 та загальний коридор до попереднього проектного стану.

Про направлення припису-попередження позивача повідомлено листом.

Представник ОСОБА_3 проти задоволення позову також заперечив. Наголошував, що третя особа не є суб'єктом містобудування в розумінні Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VІ, що свідчить про відсутність належного звернення позивача, яке було б підставою для його розгляду ДАБІ України. Також позивачем не надано доказів, які б підтверджували відсутність вчинення з боку ДАБІ України дій, у той час як відповідачем надано докази на підтвердження вчинення дій направлених на проведення перевірки та направлення Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві листа до правоохоронного органу. Крім того, представник ОСОБА_3 зазначив про відсутність закріплення на законодавчому рівні у власника квартири №522 обов'язку отримувати дозвіл на перепланування, що свідчить про відсутність у позивача підстав для подання скарги, оскільки ОСОБА_3 вимоги закону порушені не були.

Додатково представником ОСОБА_3 на обґрунтування підстав для відмови в задоволенні позову зазначено, що позивач намагається змусити суд зобов'язати державний орган виконати його дискреційні повноваження, що є втручанням у такі повноваження.

Голосіївське РУ ГУ ДСНС України у м. Києві та ГУ ДСНС України у м. Києві письмових пояснень щодо позову не подали.

Зважаючи на відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні та потреби заслухати свідка чи експерта, суд за клопотаннями представників сторін, на підставі частини третьої статті 194 КАС України в редакції Закону України від 03.10.2017 №2147-VІІІ, ухвалив розглянути справу в порядку письмового провадження.

Отже, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

21 жовтня 2015 року за вх. №10/26-С-2110/25 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві надійшла скарга ОСОБА_1 від 02 жовтня 2015 року щодо проведення позапланової перевірки об'єкта будівництва житловий будинок по вулиці Ломоносова, будинок №50/2 в місті Києві, а саме квартири №522 з питань самовільного перепланування - перенесення дверного прорізу та перепланування тамбуру шляхом будівництва перегородки, що унеможливлює доступ до квартири скаржника.

04 листопада 2015 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві складено лист №10/26-53/0411/10, адресований позивачу, в якому зазначено, що станом на час відповіді Департамент не реєстрував документів, які б давали право на виконання підготовчих або будівельних робіт та не приймав об'єкт до експлуатації за вказаною у скарзі адресою. Під час виїзду на місце за вказаною вище адресою, доступ до квартири був обмежений, відповідальні особи були відсутні, провести перевірку належним чином не вбачалося можливим. З метою здійснення заходів спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, Департамент повторно надіслав лист до Голосіївського РУ ГУ МВС України в м. Києві щодо сприяння у проведенні перевірки.

У зв'язку з цим, після сприяння правоохоронних органів, Департаментом буде проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за вказаною вище адресою.

Також відповідачем надано копію листа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 04 листопада 2015 року №10/26-54/0411/10, адресованого Голосіївському РУ ГУ МВС України у м. Києві, в якому зазначено, що з метою здійснення заходів спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до статті 2 Закону України «Про міліцію» від 20 грудня 1990 року №565-ХІІ вони просять посприяти у проведенні перевірки, під час якої, витребувати у власників квартири АДРЕСА_7 документи (документ, що посвідчує особу (паспорт); довідку про присвоєння ідентифікаційного номера; правовстановлюючі документи на об'єкт нерухомого майна; технічний паспорт на об'єкт нерухомого майна; документ, який надає право на виконання будівельних робіт; проектно-технічну документацію затверджену у встановленому порядку; виконавчу документацію), а також забезпечити доступ до квартири №522 за вказаною вище адресою та присутність власників для складання відповідних матеріалів за результатами перевірки.

Згідно пояснень представника ДАБІ України зазначені листи були відправлені простою кореспонденцією. За результатами виїзду на місце за вказаною в скарзі позивача адресою посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві будь-які документи, крім листів, копії яких надано суду, складено не було, оскільки перевірку проведено не було.

Не погоджуючись із бездіяльністю суб'єкта владних повноважень, ОСОБА_1 звернулася до суду.

Суд, визначаючись щодо заявлених вимог по суті, виходить з того, що частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Основним нормативно-правовим актом, що встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів є Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до положень частини першої статті 6 названого Закону управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Згідно Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294, ДАБІ України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктом 3 зазначеного Положення основними завданнями Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме:

- внесення на розгляд Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства пропозицій щодо забезпечення формування державної політики з питань, що належать до сфери діяльності Держархбудінспекції;

- здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування у визначених законодавством випадках.

Відповідно до пункту 7 Положення про ДАБІ України Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Відповідно до Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, затвердженого наказом ДАБІ України №225 від 01 жовтня 2014 року, основними завданнями Департаменту є забезпечення реалізації державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду у випадках, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме:

- здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням уповноваженим органом містобудування та архітектури, структурним підрозділом Київської міської державної адміністрації з питань державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності;

- здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями, а також особами відповідальними за здійснення авторського та/або технічного нагляду вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт;

- виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві;

- здійснення контролю за дотриманням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів архітектури.

На момент виникнення спірних правовідносин процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначав Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.

Пунктом 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю закріплено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно з пунктом 5 названого Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що скарга позивача, яка надійшла до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві 21 жовтня 2015 року, є підставою для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

За результатами аналізу наведених положень чинних нормативно-правових актів, суд вважає, що обов'язковою умовою для проведення позапланової перевірки є надходження до суб'єкта владних повноважень звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства та наявність у посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю посвідчення і направлення на проведення позапланової перевірки.

Згідно з пунктом 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Саме посилаючись на абзац перший наведеного пункту, представник ДАБІ України наголошувала на тому, що під час виїзду посадової особи Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві для проведення перевірки за адресою: АДРЕСА_8, суб'єкт містобудування був відсутній, що і зумовило неможливість проведення перевірки.

Тим часом, ДАБІ України не надано суду доказів на підтвердження здійснення повноваженою особою органу архітектурно-будівельного контролю виїзду для проведення перевірки.

Зокрема, представником ДАБІ України не надано суду копії направлення на проведення перевірки, яке мало бути в наявності у посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки згідно з пунктом 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Також під час розгляду справи судом ДАБІ України не надано будь-яких доказів на підтвердження направлення позивачу та Голосіївському РУ ГУ МВС України у м. Києві листів, складених 04 листопада 2015 року.

Отже, ДАБІ України не надано належних та допустимих доказів, які б підтверджували вчинення дій, направлених на виконання обов'язку, закріпленого у Законі України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а саме проведення позапланової перевірки у зв'язку з надходженням звернення фізичної особи про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про допущення ДАБІ України протиправної бездіяльності, яка полягає у невиконанні покладеного на них обов'язку щодо проведення позапланової перевірки на підставі звернення фізичної особи.

Приймаючи рішення в частині вимоги позивача про зобов'язання вчинити дії, а саме провести позапланову перевірку об'єкта будівництва - квартири АДРЕСА_1, з питань самовільного перепланування - перенесення дверного прорізу, суд виходить з наступного.

Частиною першою статті 2 КАС України закріплено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до приписів пункту 4 частини другої статті 245 КАС України у разі задоволення адміністративного позову суд може ухвалити постанову про зобов'язання відповідача вчинити певні дії.

З огляду на те, що згідно з положеннями Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, звернення фізичної особи про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства є безумовною підставою для проведення перевірки, вимога позивача про зобов'язання провести таку перевірку заявлена з метою повного та ефективного захисту прав та інтересів позивача, забезпечення дійсного відновлення порушеного права та не є втручанням в дискреційні повноваження суб'єкта владних повноважень, оскільки не обмежує останнього в частині рішення, яке буде прийняте за результатами такої перевірки.

Реалізуючи політику децентралізації 09 жовтня 2016 року Верховною Радою України прийнято Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», яким внесено зміни до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Зокрема, статтю 6 названого Закону доповнено частиною третьою наступного змісту:

« 3. До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України».

Відповідно до абзацу 2 пункту 91 розділу V Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зі змінами внесеними Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», установлено, що на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з абзацом 6 названого пункту орган державного архітектурно-будівельного контролю починає здійснювати повноваження, визначені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», на наступний день після затвердження акта спільної комісії.

Як вбачається із матеріалів справи, в рамках Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», 11 жовтня 2016 року затверджено акт спільної комісії з передачі повноважень у сфері державного архітектурно-будівельного контролю від Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві до Департаменту з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА).

Таким чином, з 12 жовтня 2016 року саме Департамент з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА) наділений повноваженнями щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у порядку позапланової перевірки.

Посилання представника Департаменту з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА) на те, що згідно з Актом приймання - передачі документів №38, який затверджено 11 жовтня 2016 року головою ДАБІ України та Київським міським головою, ДАБІ України не передано документацію, пов'язану зі здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема щодо об'єкту будівництва за адресою АДРЕСА_5 у Голосіївському районі міста Києва, як на підставу для відмови в задоволенні позову у відповідній частині, суд до уваги не приймає, оскільки спосіб відновлення порушеного права не може бути обмежений з наведених підстав.

Як зазначено в рішеннях Європейського суду з прав людини, які є обов'язковими для застосування згідно з положеннями Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року №3477-VI, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення ЄСПЛ у справах «Лелас проти Хорватії», «Тошкуце та інші проти Румунії») і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (рішення у справах «Онер'їлдіз проти Туреччини», «Беєлер проти Італії»).

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків (рішення у справі «Лелас проти Хорватії»).

Потреба виправити колишню «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки»).

Іншими словами, ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» та у справах «Ґаші проти Хорватії» «Трґо проти Хорватії»).

З огляду на викладене, з метою відновлення порушеного права позивача, а саме проведення позапланової перевірки, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову в частині зобов'язання Департамент з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА) провести позапланову перевірку об'єкта будівництва, а саме квартири АДРЕСА_1, з питань самовільного перепланування - перенесення дверного прорізу.

Відповідно до статей 9, 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд згідно статті 99 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

За обставин, коли вимоги позивача підтверджені матеріалами справи, в той же час відповідачем не спростовані по суті, суд вважає, що наявні підстави для відновлення порушеного права позивача в судовому порядку.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на те, що вимога позивача про зобов'язання Департамент з питань ДАБК м. Києва ВО КМР (КМДА) вчинити дії є обґрунтованою з метою відновлення порушеного ДАБІ України права позивача, суд доходить висновку про необхідність стягнення за рахунок бюджетних асигнувань ДАБІ України судового збору, сплаченого позивачем за одну немайнову вимогу, тобто в сумі 551,20 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246 КАС України,

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (03191, АДРЕСА_9, РНОКПП НОМЕР_1) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, вул. Л. Українки, 26, ), Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32, ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: Голосіївське районне управління Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у місті Києві, Житлово-експлуатаційна контора житлового масиву «Ліко-Град», ОСОБА_3, Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у місті Києві, про визнання бездіяльності протиправною, зобов'язання вчинити певні дії, - задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, вул. Л. Українки, 26, ) щодо невжиття заходів по проведенню позапланової перевірки об'єкта будівництва, а саме квартири АДРЕСА_1, з питань самовільного перепланування - перенесення дверного прорізу, що ускладнює доступ до квартири ОСОБА_1 (03191, АДРЕСА_9, РНОКПП НОМЕР_1).

Зобов'язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32, ) вчинити дії, а саме провести позапланову перевірку об'єкта будівництва - квартири АДРЕСА_1, з питань самовільного перепланування - перенесення дверного прорізу, що ускладнює доступ до квартири ОСОБА_1 (03191, АДРЕСА_9, РНОКПП НОМЕР_1).

Стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, вул. Л. Українки, 26, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (03191, АДРЕСА_9, РНОКПП НОМЕР_1) судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 551 (п'ятсот п'ятдесят однієї) грн. 20 коп.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Головуючий суддя О.М. Чудак

Суддя К.С. Пащенко

Суддя Т.І. Шейко