Справа № 2140/1287/18
Суддя: Ковбій О.В.
Дата ухвалення: 2018-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 липня 2018 р. м. ХерсонСправа № 2140/1287/18

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Ковбій О.В., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, ОСОБА_2 про зобов'язання вчинити певні дії,

встановила:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, у якому просить зобов'язати Головне територіальне управління юстиції у Херсонській області виключити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно реєстраційний запис №01 внесений державним реєстратором Дніпровського РУЮ 30.03.2016 року за адресою: АДРЕСА_1 щодо реєстрації фактично нового домоволодіння ОСОБА_2

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема чи: має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Пунктами 4-9 ч. 5 ст. 160 КАС України додатково наведений перелік вимог до позовної заяви, зокрема в ній має бути:зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Однак, в порушення наведеної вимоги закону, позовна заява не містить вимог до фізичної особи - ОСОБА_2, зазначеної в позові в якості відповідача - 2.

Також, стосовно заявлення позову до фізичної особи суд вказує на наступне.

Згідно визначень, що надані ч.1 ст. 4 КАС України, адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Публічно-правовим спором, в свою чергу, є спір, у якому:

- хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або

- хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або

- хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи.

Згідно положень п.9 ч.1 ст.4 КАС України, які кореспондуються з ч.3 ст. 46 цього ж Кодексу, відповідачем в адміністративній справі є суб'єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Випадки, у яких відповідачем може бути юридична особа визначені ч. 4 ст. 46 КАС України. Згідно зазначеної статті громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, громадські об'єднання, юридичні особи, які не є суб'єктами владних повноважень, можуть бути відповідачами лише за адміністративним позовом суб'єкта владних повноважень.

З заявленого позову вбачається, що позивачем в даній справі є фізична особа ОСОБА_1, натомість відповідач-2 - ОСОБА_2 є фізичною особою, яка не здійснює жодних публічно-владних управлінських функцій, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Таким чином, позивачем заявлено позовну вимогу до особи, яка не може бути відповідачем в адміністративній справі.

Отже, позивачу треба уточнити позовні вимоги та коло відповідачів по справі з урахуванням зазначених доводів суду.

Окрім зазначеного, ст. 5 КАС України вказано, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю. Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Як вбачається з наведеного, до суду може бути оскаржене рішення, дія чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, а судовому захисту підлягає порушене право позивача.

Натомість, позивачем в позовній заяві не зазначено яким чином та які його права порушені оскарженим реєстраційним записом державного реєстратора. Які складнощі або обмеження створює наявність відповідних записів в реєстрі для відповідача.

Також, ч.1 ст. 5 КАС України перелічені способи захисту порушеного права позивача, та зазначено, що особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень.

Такого способу захисту порушеного права як вказано позивачем: "Зобов'язати відповідача виключити запис" - законом не передбачено.

Тому, позивачу необхідно сформулювати позовні вимоги з урахуванням положень ст. 5 КАС України.

Додатково суд зазначає, що позивачу слід взяти до уваги, що згідно ст. 8 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" територіальні органи Міністерства юстиції України, до яких, окрім інших, віднесено й Головне територіальне управління юстиції у Херсонській області, в межах території, на якій вони здійснюють свою діяльність:

- розглядають скарги на рішення, дії або бездіяльність державних реєстраторів, суб'єктів державної реєстрації прав та приймають обов'язкові до виконання рішення, передбачені цим Законом;

- складають протоколи про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення;

- організовують роботу з підготовки та підвищення кваліфікації державних реєстраторів, уповноважених осіб суб'єктів державної реєстрації прав;

- приймають рішення про тимчасове блокування доступу державних реєстраторів, уповноважених осіб суб'єктів державної реєстрації прав до Державного реєстру прав у випадках, передбачених цим Законом;

- здійснюють інші повноваження, передбачені цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

До повноважень державного реєстратора, як суб'єкта державної реєстрації прав належить забезпечення (ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень"):

- проведення державної реєстрації прав;

- ведення Державного реєстру прав;

- взяття на облік безхазяйного нерухомого майна;

- формування та зберігання реєстраційних справ.

Також, ст. 11 названого закону вказано, що державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав.

З огляду на викладене, слід дійти висновку, що рішення про державну реєстрацію приймається не територіальним органом управління юстиції, а державним реєстратором самостійно, що робить його відповідальним за прийняті рішення.

Тому, суд пропонує позивачу сформулювати позовні вимоги з урахуванням наведеного.

Враховуючи викладені обставини вбачаються підстави для залишення позовної заяви без руху для надання позивачу строку на подання заяви про усунення наступних недоліків:

- подання до суду належним чином оформленої позовної заяви, в якій, у разі необхідності, уточнити позовні вимоги та коло відповідачів по справі з урахуванням зазначених в ухвалі доводів суду;

- подання до суду належним чином оформленої позовної заяви з обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача (які саме права порушені та якими діями відповідача);

- подання до суду належним чином оформленої позовної заяви в якій позивачу необхідно сформулювати позовні вимоги з урахуванням положень ст. 5 КАС України.

Тому така заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалила:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 2140/1287/18 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Ковбій О.В.