Справа № 760/11978/17
Суддя: Усатова І. А.
Дата ухвалення: 2018-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/760/54/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2018 року Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Усатової І.А.,

за участю секретаря Ковальської К.О.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача Константинова С.А.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Савеко Любові Миколаївни про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача та просив поновити пропущений строк на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення № 18 від 22.06.2017р., визнати протиправною та скасувати постанову № 18 від 22.06.2017 року головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної-архітектурно будівельної інспекції у Чернігівській області Савеко Любов Миколаївни про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Паритет-К» (генеральним директором якого є ОСОБА_3.) є замовником будівництва за адресою: АДРЕСА_1.

Зазначено, що 09 червня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної-архітектурно будівельної інспекції у Чернігівській області Максимової Н.С. було складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_3 за невиконання вимог припису.

Позивач посилався на те, що 22 червня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної-архітектурно будівельної інспекції у Чернігівській області Савеко Л.М. було винесено постанову № 18 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 188-42 КУпАП (невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю).

Позивач вважає винесену постанову протиправною і такою, що підлягає скасуванню.

В обґрунтування протиправності спірної постанови посилався, зокрема, на те, що 30.03.2017 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної-архітектурно будівельної інспекції у Чернігівській області Максимової Н.С. було складено припис № 4, яким зобов'язано виконати його в термін до 14.04.2017, про що повідомити Управління ДАБІ у Чернігівській області також до 14.04.2017, тобто, про факт скоєння адміністративного правопорушення посадовій особі інспекції державного архітектурно-будівельного контролю стало відомо вже 14.04.2017 шляхом неотримання повідомлення про виконання вимог припису.

Таким чином, невиконання вимог припису в строк до 14.04.2017 є таким правопорушенням, яке вважається вчиненим саме 14.04.2017, оскільки, саме до цієї дати позивач повинен був вчинити необхідні дії.

Зазначено, що в порушення вимог ст. 38 КУпАП постанову про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 18842 КУпАП було складено лише 22 червня 2017 року, тобто, з порушенням визначеного законодавством строку накладення адміністративного стягнення.

На думку позивача, це є безумовною підставою для визнання протиправною та скасування вказаної постанови № 18 від 22.06.2017.

Вважає, що виконання припису до розгляду справи в суді не було правомірним, оскільки, це могло призвести до внесення неправдивих відомостей до декларації про готовність об'єкта від 13.03.2017.

Позивач вказав, що в постанові про адміністративне правопорушення визначено, що генеральним директором ТОВ «Паритет-К» ОСОБА_3 не виконано законних вимог (приписів) посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю, покладених приписом № 4 від 30.03.2017, що є порушенням п.3. ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». На думку головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області генеральним директором ТОВ «Паритет-К» ОСОБА_3 не приведено у відповідність до вимог чинного законодавства документ, що засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта, а саме: не внесено достовірні дані щодо початку будівництва до декларації про готовність об'єкта від 13.03.2017, де в п.12 декларації вказано, що будівництво розпочато 14.09.2016.

Позивач посилався на те, що станом на дату подачі вказаного позову, ТОВ «Паритет-К» подано позов щодо скасування постанови Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області про накладення штрафу на ТОВ «Паритет-К» за наведення недостовірних даних в цій декларації про готовність об'єкта від 13.03.2017, розгляд цієї справи в суді триває.

Позивач вважає, що Лише за наслідками розгляду цієї справи судом буде встановлено, чи правомірно наведено ТОВ «Паритет-К» дані щодо початку будівництва до декларації про готовність об'єкта від 13.03.2017, де в п. 12 декларації вказано, що будівництво розпочато 14.09.2016.

Крім того, позивач вказував на те, що було порушення порядку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого ст. 280 КУпАП.

Позивач зазначив, що ні в постанові про притягнення до адміністративної відповідальності, ні в протоколі не з'ясовано цих обов'язкових обставин: не зазначено, чому посадові особи, які складали відповідні документи, прийшли до висновку, що саме фізична особа ОСОБА_3 винуватий у вчинені цього правопорушення, оскільки, ні в постанові, ні в протоколі про адміністративне правопорушення не вказано, яким чином позивач пов'язаний із проведенням будівельних робіт, не конкретизована об'єктивна сторона правопорушення, взагалі не зазначено, яка форма вини, не зазначено, які пом'якшуючі чи обтяжуючі вину обставини враховані відповідачем.

На думку позивача, відповідачем порушено порядок розгляду справ про притягнення до адміністративної відповідальності, передбачений КУпАП. Крім того, в протоколі і постанові про притягнення до адміністративної відповідальності відповідачем не наведено і не надано жодного доказу на підтвердження вчинення фізичною особою адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

З урахуванням викладеного вважає зазначену постановою протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

На підставі вищевикладеного просив позов задовольнити.

Ухвалою судді від 05.09.2017 у справі відкрито провадження.

Представник позивача в судовому засіданні просив позов задовольнити.

Представник Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову, надав до суду заперечення проти адміністративного позову ОСОБА_3 в яких проти задоволення позову заперечував посилаючись на те, що наведені позивачем доводи є необґрунтованими та сприймаються як намагання позивача ввести суд в оману, з метою уникнення притягнення до адміністративної відповідальності.

Звернув увагу суду на те, що факт вчинення правопорушення може бути встановлений виключно в ході перевірки, тобто, до проведення перевірки посадові особи Управління позбавлені можливості та законних підстав встановлювати факти вчинених правопорушень. Отже, саме з моменту складання акту за результатами перевірки розпочинаються строки визначені ст. 38 КУпАП, для накладання адміністративного стягнення. Оскільки, перевірка виконання вимог припису була проведена 09.06.2017, що підтверджується складеним актом № 147, тому постанова № 18 від 22 червня 2017 року, була винесена з дотриманням вимог ст. 38 КУпАП. Зазначив, що приписом № 4 від 30.03.2017 саме на ОСОБА_3 покладено виконання певних обов'язків, отже за їх не виконання до відповідальності притягається особа, яка їх не виконала. Також наголосив, що на момент притягнення позивача до адміністративної відповідальності - припис № 4 від 30.03.2017 не скасовано, отже, прийняте рішення про накладання адміністративного стягнення на позивача є об'єктивним, обґрунтованим та законним.

У зв'язку з викладеним вважає, що підстав для задоволення адміністративного позову не вбачається, у зв'язку з чим просив у його задоволенні відмовити.

Суд, заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 30.03.2017 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної-архітектурно будівельної інспекції у Чернігівській області Максимовою Н.С. було видано ОСОБА_3 припис № 4 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано виконати його в термін до 14.04.2017, про що повідомити Управління ДАБІ у Чернігівській області також до 14.04.2017.

Судом встановлено, що 09 червня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної-архітектурно будівельної інспекції у Чернігівській області Максимової Н.С. було складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_3 за невиконання вимог припису.

Встановлено, що 22 червня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної-архітектурно будівельної інспекції у Чернігівській області Савеко Л.М. було винесено постанову № 18 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 188-42 КУпАП (невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю).

Із змісту даної постанови встановлено, що ОСОБА_3, генеральний директор ТОВ «ПАРИТЕТ-К» не виконав законних вимог (приписів) посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю, покладених приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №4 від 30.03.2017 за результатами перевірки об'єкта: «Реконструкція нежитлових будівель під виробничий комплекс по виготовленню металовиробів і металоконструкцій по АДРЕСА_1», чим порушив п. 3 ч. 4 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

Як вбачається з постанови по справі про адміністративне правопорушення від 22.06.2017 №18, відповідачем встановлено невиконання ОСОБА_3 вимог припису №4 від 30.03.2017, чим порушено вимоги п. 3 ч. 4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

При цьому зазначено, що постанову може бути оскаржено протягом десяти днів з дня її винесення.

Як встановлено в судовому засіданні, позивач на розгляді справи про адміністративне правопорушення не був присутнім, а оскаржувану постанову отримав засобом поштового зв'язку 30.06.2017, у зв'язку з чим не мав можливості оскаржити її в 10-денний строк з дня її винесення, тому просив поновити пропущений строк на оскарження спірної постанови.

Відповідно до ч.2 ст. 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Згідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Таким чином судом встановлено, що позивачем пропущено строк звернення до суду з поважних причин, а тому суд вважає про наявність підстави для поновлення позивачу строку для оскарження даної постанови.

Частиною 1 статті 188-42 КУпАП, передбачено, що невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У відповідності до ч.1 ст.9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, умовою притягнення позивача до адміністративної відповідальності є наявність складу адміністративного правопорушення в його діях, який мав бути встановлений при винесенні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначаються Законом України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно із статтею 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Згідно п. 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За правилами пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль на об'єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 11 Порядку №553 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом.

За правилами пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

У відповідності до частини четвертої статті 39 Закону №3038-VI прийняття рішення про реєстрацію (повернення) декларації про готовність об'єкта до експлуатації, видачу (відмову у видачі) сертифіката здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дати подання відповідних документів.

Згідно частини шостої статті 39 Закону №3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про готовність об'єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.

Рішення про реєстрацію або повернення декларації про готовність об'єкта до експлуатації може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду.

У відповідності до пунктів 18-19 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року за № 461 орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру.

Після проведення реєстрації один примірник декларації повертається замовнику (його уповноваженій особі) особисто або рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення, другий - залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який її зареєстрував.

У разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає її замовнику (його уповноваженій особі) з письмовим обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації.

Частиною десятою статті 39 Закону №3038-VI визначено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

При цьому, згідно абзацу 4 пункту 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність правопорушення у сфері містобудівної діяльності»експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації: об'єктів III категорії складності - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В судовому засіданні було встановлено, що 13.09.2016 позивачем подано до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області декларацію про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція нежитлових будівель під виробничий комплекс по виготовленню металовиробів і металоконструкцій по АДРЕСА_1».

Постановою Київського апеляційного аміністративного суду від 16 лютого 2017 року у справі № 825/1726/16, за позовом ТОВ «Паритет-К» до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Максимової Наталії Степанівни, скасовано постанову Чернігівського окружного адміністративного суду від 07.12.2016 та прийнято нову про задоволення позовних вимог.

Визнано протиправною та скасовано постанову інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Максимової Наталії Степанівни № 18/1837 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Скасовуючи постанову № 18/1837 від 19.09.2016 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, суд апеляційної інстанції виходив з того, що поняття «подання декларації» як складової підстав для відповідальності за повноту та достовірність зазначених в ній даних включає і реєстрацію (прийняття) Інспекцією цієї декларації. У разі використання Інспекцією свого права на відмову у реєстрації декларації та повернення її для виправлення виявлених недоліків, така декларація не може вважатися поданою та бути підставою для притягнення до відповідальності, передбаченої Законом № 208/94-ВР за порушення норм Закону № 3038-VI щодо наведення недостовірних даних у поданій декларації про початок виконання будівельних робіт.

Також вказаною постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 16 лютого 2017 року встановлено, що позивачем 13.09.2016 подано декларацію про початок виконання будівельних робіт, яка була прийнята та зареєстрована Управлінням Держархбудінспекції у Чернігівській області 13.09.2016 за №ЧГ04. 13 березня 2017 року ТОВ «Паритет-К» подано до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Чернігівській області декларацію №ЧГ93 про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I-III категорії складності, в якій вказано дату початку будівництва 14.09.2016. У вказаній декларації визначено дату початку будівництва починаючи з наступного дня після подачі декларації про початок виконання будівельних робіт від 13.09.2016, а саме 14.09.2016.

Крім того, постановою Київського апеляційного аміністративного суду від 12 жовтня 2017 року у справі № 825/705/16, за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Паритет-К» до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Чернігівській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області, скасовано постанову Чернігівського окружного адміністративного суду від 30.08.2017 та прийнято нову про задоволення позовних вимог.

Визнано протиправною та скасовано постанову № 1/716 від 13 квітня 2017 року головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Максимової Наталії Степанівни про накладення штрафу на Товариство з обмеженою відповідальністю «Паритет-К» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Так, у своїй постанові від 12 жовтня 2017 року у справі № 825/705/16 колегія суддів звертнула увагу на те, що позивачем наведено достовірні дані у декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 13.03.2017, оскільки ТОВ «Паритет-К» розпочато виконання будівельних робіт у вересні 2016 року, що підтверджується загальним журналом робіт №1 та декларацією про початок виконання будівельних робіт 13.09.2016 №ЧГ04, яка була зареєстрована відповідачем у встановленому законом порядку та перевірена на повноту даних без зауважень. Крім того, посилання відповідача в постанові № 1/716 від 13.04.2017 на Акт перевірки від 05.09.2016 №471, яким зафіксовано виконання будівельних робіт на вказаному об'єкті станом на 05.09.2016, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки постанова про накладення штрафу № 18/1837 від 19.09.2016, складена за результатами Акту перевірки від 05.09.2016 №471 скасована в судовому порядку згідно вищевказаної постанови Київського апеляційного аміністративного суду від 16 лютого 2017 року у справі № 825/1726/16.

Постановою Київського апеляційного аміністративного суду від 12 жовтня 2017 року у справі № 825/705/16 всатнволено, що позивачем не було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, зафіксоване в Акті перевірки №67 від 30.03.2017 та за яке останнього постановою № 1/716 від 13.04.2017 притягнуто до відповідальності.

За правилами частини першої статті 72 КАС України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Встанволено, що 30.03.2017 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної-архітектурно будівельної інспекції у Чернігівській області Максимовою Н.С. було видано ОСОБА_3 припис № 4 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано виконати його в термін до 14.04.2017, про що повідомити Управління ДАБІ у Чернігівській області також до 14.04.2017.

У зв'язку з невиконанням позивачем вказаного вище припису, 22 червня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної-архітектурно будівельної інспекції у Чернігівській області Савеко Л.М. було винесено постанову № 18 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 188-42 КУпАП (невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю).

Суд звертає увагу на те, що позивачем наведено достовірні дані у декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 13.03.2017, оскільки, ТОВ «Паритет-К» розпочато виконання будівельних робіт у вересні 2016, що підтверджується декларацією про початок виконання будівельних робіт 13.09.2016 №ЧГ04, яка була зареєстрована відповідачем у встановленому законом порядку та перевірена на повноту даних без зауважень.

Таким чином, дані ТОВ «Паритет-К» щодо початку будівництва в декларації про готовність об'єкта від 13.03.2017 є правдивими, а виконання ОСОБА_3 вказаного вище припису №4 від 30.03.2017 призвело б до внесення неправдивих відомостей до декларації про готовність об'єкта від 13.03.2017.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Крім того, суд зауважує, що у відповідності до ст. 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Разом з тим, відповідачем під час прийняття оскаржуваної постанови від 22.06.2017 №18 не виконано покладені на нього обов'язки та не з'ясовано, чи було вчинено адміністративне правопорушення (невиконання вимог обов'язкового для виконання припису), та чи винна дана особа в його вчиненні. Доказів, в розумінні ст.251 КпАПУ, які свідчили про наявність в діях ОСОБА_3 адміністративного правопорушення, винність у його вчиненні, суду не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 цієї статті визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Виходячи з принципу презумпції невинуватості, покладеного у основу адміністративного права, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

При розгляді справи не знайшов свого підтвердження факт вчинення позивачем адміністративного правопорушення, в матеріалах справи такі підтвердження відсутні.

За правилами частини третьої статті 2 КАС України, якою передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та їх задоволення.

На підставі наведеного, ст. ст. 9, 188-42 КАС України, керуючись ст.ст. 6, 11, 72-90, 205, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов - задовольнити.

Поновити ОСОБА_3 строк для звернення з позовом до суду.

Визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Савеко Любові Миколаївни по справі про адміністративне правопорушення №18 від 22 червня 2017 року про визнання ОСОБА_3 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: