Справа № 343/473/18
Суддя: Ільчишин Надія Василівна
Дата ухвалення: 2018-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2018 рокуЛьвів№ 876/4064/18

Львівський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ільчишин Н.В.,

суддів Пліша М.А., Шинкар Т.І.,

за участі секретаря судового засідання Федак С.Р.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_1 на рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області від 24.04.2018 року (головуючий суддя Керніцький І.І.) ухвалене у відкритому судовому засіданні в м. Долина повний текст складено 27.04.2018 року у справі №343/473/18 провадження №2-а/0343/29/18 за позовом ОСОБА_2 до Головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_1 про скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 19.03.2018 року звернулася в суд з позовом до головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_1 в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду управління Держархбудінспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_1 від 23.11.2017 року №162/1008/m.6/2017, визнати поважними причини пропущення процесуального строку щодо оскарження постанови і поновити його.

Рішенням Долинського районного суду Івано-Франківської області від 24.04.2018 року позов задоволено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції Державна архітектурно-будівельна інспекція України в особі головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. В якій просить рішення скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволені позову, апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права, а саме відповідачем у присутності позивачки в ході позапланової перевірки було встановлено факт недодержання державних стандартів, норм та правил при здійсненні будівництва господарської будівлі за адресою: вул. І.Франка, с. Старий Мізунь, Долинського району, а саме розпочато будівництво без реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт чим порушено пункт 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», на підставі цього складено акт та винесено припис від 04.10.2017 року, відповідно до якого позивачу необхідно усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт до 04.12.2017 року. Також головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області 04.10.2017 року на підставі акту перевірки відносно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення. Враховуючи неодноразове повідомлення позивача про розгляд справи головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області було прийнято рішення про розгляд справи за відсутності позивача, оскільки мала місце відмова від отримання кореспонденції, а тому постанова від 23.11.2017 року №162/1008/m.6/2017 про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 96 КУпАП є правомірною.

Від позивача відзиву на апеляційну скаргу не надходило, що не перешкоджає її розгляду.

Сторони в судове засідання до суду апеляційної інстанції не зявилися, причини не прибуття не повідомили, хоча належним чином повідомленні про розгляд справи.

Згідно із частиною 3 статті 268 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Відповідно до частини 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

В порядку статті 230 КАС України секретарем судового засідання забезпечено ведення протоколу судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши наявні в справі матеріали, доводи апеляційної скарги в їх сукупності, на основі наявних у справі доказів, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга підлягає частковому задоволенню з наступних мотивів.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 04.10.2017 головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_1 відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №533 проведено позапланову перевірку з питань дотримання ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил за адресою: вул. І.Франка, 48, с. Старий Мізунь, Долинського району Івано-Франківської області, за результатами якої встановлено, що розпочато будівництво господарської будівлі (зведено стіни із шлакоблоків, змонтовано стропильну систему) без направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт та видано ОСОБА_2 припис про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою усунути порушення шляхом реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт до 04.12.2017 року.

Постановою №162/1008/m.6/2017 від 23.11.2017 року по справі про адміністративне правопорушення винесену головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_1, ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 96 КУпАП України та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн.

Відповідно до частини 4 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот пятдесяти до трьохсот пятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 34 вищевказаного Закону замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо обєктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), та щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;.

Відповідно до частин першої, другої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року. Відповідно до якого державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування обєктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно пункту 5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пунктів 7, 9 цього Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність обєкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно пункту 11 Порядку посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обовязкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 16 Порядку передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис) (пункт 17 Порядку).

Відповідно до підпунктів 21, 22 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Відповідно до частин 1, 2 статті 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 256 КУпАП передбачено, що в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Згідно із статтею 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Як вбачається з матеріалів справи позапланова перевірка позивача проводилася по об'єкту житлового будинку по вул. І.Франка, 48, с. Старий Мізунь, Долинський район, за наслідками проведеної перевірки відповідачем було складено акт, припис та протокол про адміністративне правопорушення, позивачка від підпису та отримання акту і протоколу, що в них зазначено, відмовилася, примірними зазначених документів надіслано поштою, яку вона також не отримала.

Колегія суддів зазначає, що листи зі штриховими ідентифікаторами вказаними скаржником не містять опису вкладення, що не дає можливість встановити, які саме документи були направлені позивачу та відповідно не отримані нею.

Щодо доводів скаржника про пропуск строку на подання позову, колегія суддів погоджується, що позов не підлягає залишенню без розгляду на підставі статті 122 КАС України, оскільки позивач їх пропустила з поважних причин, на що посилається в клопотанні, а тому строки на оскарження постанови судом першої інстанції поновлено правомірно.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Статтею 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.

Скаржником не надано належних доказів, які б підтверджували отримання ОСОБА_2 протоколу про адміністративне правопорушення від 04.10.2017 року, акту, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 04.10.2017 року, яким встановлено термін для усунення вказаного порушення до 04.12.2017 року, а за наслідками складення відповідних документів, винесена постанова по справі про адміністративне правопорушення №162/1008/m.6/2017 від 23.11.2017 року, про розгляд позивачка не була повідомлена, що мало наслідком позбавлення її можливості користуватися своїми правами, передбаченими КУпАП, а посилання щодо не отримання кореспонденції з власної волі не встановлено судом та не береться до уваги.

А тому за результатами розгляду апеляційної скарги, з урахуванням наведених норм права, беручи до уваги, що розгляд справи та притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності відбувся із порушенням встановленого законодавством порядку, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана постанова винесена відповідачем передчасно, при неповному з'ясування обставин, що мають значення для її прийняття, за відсутності належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_2 було повідомлено про день, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення з наданням їй можливості скористатися своїми правами, як особи, що притягується до адміністративної відповідальності, зокрема, щодо підготовки, ознайомлення та подання доказів до початку розгляду матеріалів справи про притягнення до адміністративної відповідальності, а також матеріали справи не містять доказів вчинення нею адміністративного правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі. Частина 3 встановлює, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення субєкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення субєкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення субєкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Судом першої інстанції при скасуванні постанови винесеної відповідачем не закрито справу про адміністративне правопорушення, а тому слід змінити рішення в цій частині та в решті залишити його без змін.

Керуючись ст.ст. 268, 271, 272, 286, 308, 315, 317, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області від 24.04.2018 року у справі № 343/473/17 провадження №2-а/0343/29/17 змінити і викласти другий абзац резолютивної частини: «Визнати протиправною і скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області ОСОБА_1 по справі про адміністративне правопорушення №162/1008/m.6/2017 від 23 листопада 2017 року і закрити справу про адміністративне правопорушення».

В решті рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області від 24.04.2018 року у справі № 343/473/17 провадження №2-а/0343/29/17 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення і не оскаржується.

Головуючий суддя Н.В. Ільчишин

Судді М.А. Пліш

ОСОБА_3