Справа № 199/929/18(2-а/199/56/18)
Суддя: Стрелець Т.Г.
Дата ухвалення: 2018-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

26 червня 2018 року

Київ

справа №199/929/18(2-а/199/56/18)

провадження №К/9901/51483/18

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Стрелець Т.Г., перевіривши касаційну скаргу Громадської організації «Дніпропетровська незалежна правозахисна громадська організація» в інтересах члена своєї громадської організації ОСОБА_2 на ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.04.2018 у справі за позовом Громадської організації «Дніпропетровська незалежна правозахисна громадська організація» в інтересах члена своєї громадської організації ОСОБА_2 до Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними бездіяльність та дії, зобов'язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в :

Зазначена касаційна скарга надійшла до Верховного Суду як суду касаційної інстанції в адміністративних справах.

Ухвалою судді-доповідача Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 29.05.2018 касаційну скаргу залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України, в частині необхідності надання документу про сплату судового збору.

18.06.2018 до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла заява скаржника про усунення недоліків касаційної скарги, в якій Громадська організація «Дніпропетровська незалежна правозахисна громадська організація» зазначає, що не повинна сплачувати судовий збір, оскільки вважає себе звільненою від його сплати.

З приводу даного висновку суд зазначає наступне.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 1 Закону України «Про громадські об'єднання» громадське об'єднання - це добровільне об'єднання фізичних осіб та/або юридичних осіб приватного права для здійснення та захисту прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних, екологічних, та інших інтересів. Громадське об'єднання за організаційно-правовою формою утворюється як громадська організація або громадська спілка.

Статтею 21 цього Закону передбачено, що для здійснення своєї мети (цілей) громадське об'єднання має право звертатися у порядку, визначеному законом, до органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб з пропозиціями (зауваженнями), заявами (клопотаннями), скаргами.

Частиною 3 статті 5 КАС України передбачено, що до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

Відповідно до норм статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Статтею 57 КАС України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Як вбачається з витягу з протоколу №1 від 01.12.2014, долученого до матеріалів касаційної скарги, на засіданні ради керівництва Громадської організації «Дніпропетровська незалежна правозахисна громадська організація» Протоколом №1 від 01.12.2014 було прийнято рішення про прийняття нових членів до лав Громадської організації, зокрема, ОСОБА_2.

Цим же протоколом передбачено, що ГО «Дніпропетровська незалежна правозахисна громадська організація» для досягнення мети та виконання завдань, передбачених Законом України «Про громадські об'єднання», Положенням ГО «Дніпропетровська незалежна правозахисна громадська організація», яке є її внутрішнім документом, Протоколом №1 від 17.10.2014 року має право представляти і захищати права та інтереси своїх членів у всіх судових органах України.

Разом з тим, відповідно до витягу із протоколу №1 від 15 вересня 2014 року, яким вирішено утворити правозахисну Громадську організацію «Дніпропетровська незалежна правозахисна громадська організація», метою діяльності громадської організації є здійснення представництва і захист цивільних прав і законних інтересів громадської організації та її членів у судових інстанціях України, в тому числі, перед суб'єктами владних повноважень. Таким чином, іншої мети, окрім представницької, Громадська організація не визначила, що по суті надає їй безмежні повноваження стосовно представництва її членів.

Матеріали касаційної скарги не містять ні Положення ГО «Дніпропетровська незалежна правозахисна громадська організація», ні Протоколу №1 від 17.10.2014 року, якими визначено мету діяльності даної громадської організації для реалізації якої вона звернулася до суду, а тому суд не має можливості встановити, чи дійсно звернення в інтересах ОСОБА_2 здійснено на виконання мети цієї організації.

Крім того, суд звертає увагу на наступне.

За правилами статті 2 Закону України «Про судовий збір» платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом

Статтею 5 даного Закону передбачені пільги щодо сплати судового збору для окремих категорій осіб.

За приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Дана норма кореспондується з нормою статті 8 Закону України «Про судовий збір», якою передбачено право суду на звільнення особи від сплати судового збору, враховуючи її майновий стан, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд зауважує, що позивачем по справі, особою, інтереси якої порушено, є ОСОБА_2 А тому, висновок про звільнення від судового збору суд може прийняти тільки після з'ясування питання щодо наявності пільг, встановлених статтею 5 Закону України «Про судовий збір» чи обставин, які вказують на скрутне матеріальне становище позивача.

У зв'язку із вищенаведеним вважаю за необхідне продовжити строк, встановлений ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 29.05.2018 про залишення касаційної скарги без руху, для усунення недоліків касаційної скарги шляхом надання до суду касаційної інстанції документу про сплату судового збору або доказів щодо скрутного майнового стану ОСОБА_2 чи інших обставин, передбачених статтею 5 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись статтями 121, 169, 330, 332 КАС України,

у х в а л и в :

Продовжити Громадській організації «Дніпропетровська незалежна правозахисна громадська організація» в інтересах члена своєї громадської організації ОСОБА_2 строк для усунення недоліків касаційної скарги.

Встановити десятиденний строк з дня вручення ухвали про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Т. Г. Стрелець