Справа № 564/574/17
Суддя: Грипіч Л. А.
Дата ухвалення: 2018-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 564/574/17

Рядок статзвіту № 42

11 червня 2018 року

Костопільський районний суд Рівненської області в складі

головуючого судді Грипіч Л. А.

з участю секретаря Федас І. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Костопіль справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства "Березнівське лісове господарство" в особі лісничого Малинського лісництва ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Костопільського районного суду Рівненської області з адміністративним позовом в якому просив скасувати постанову №28 від 07.03.2017 року про накладення адміністративного стягнення (штрафу) в розмірі 170 гривень, на підставі статті 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Вказану постанову вважає незаконною і такою, що не відповідає вимогам закону, винесеною з порушенням адміністративно-процесуального законодавства.

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з'явилися, подали заяви про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримали повністю.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином в установленному законом порядку. На адресу суду було направлено заперечення проти адміністративного позов, в якому відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі, з підстав викладених у запереченні.

Оскільки сторони в судове засідання не з'явилися, то відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог п.1 ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: - на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Матеріали справи встановлено, що 07 березня 2017 року лісничим Малинського лісництва Державного підприємства "Березнівське лісове господарство" ОСОБА_2 складено постанову про накладення адміністративного стягнення (штрафу) в розмірі 170 гривень на підставі статті 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення .

Змістом вказаної постанови вбачається, що 02 лютого 2017 року ОСОБА_1 разом з ОСОБА_4 вчинив незаконну порубку лісу в кількості 3 дерев (діаметром 36, 37, 38 см) сосни сироростучої в кварталі 40 Малинського лісництва. В результаті чого, порушенням завдано шкоду лісовому господарству на суму 17539 грн. 65 коп.

Не погоджуючись з вказаною постановою позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідно до статті 241 КУпАП центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства розглядає справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.ст. 49, 63-70, 73, 75, 77, 188-5 цього Кодексу. Від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівник центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, його заступники, головні лісничі, старші інженери та інженери, командири авіаланок, старші льотчики-спостерігачі та льотчики-спостерігачі баз авіаційної охорони лісів, лісничі, помічники лісничих, майстри лісу.

Згідно з статтею 65 КУпАП незаконна порубка і пошкодження дерев і чагарників; знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розсадниках і на плантаціях, а також молодняка природного походження і самосіву на площах, призначених під лісовідновлення,- тягнуть за собою накладення штрафу на громадян у розмірі від п'яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від семи до дванадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 254 КУпАП визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Відповідно до приписів ст.256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення складається уповноваженою особою на місці події, підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Всупереч зазначеному, протокол про адміністративне правопорушення складено майстром лісу Малинського лісництва ДП " Березнівський лісгосп" ОСОБА_5 При складанні протоколу про адміністративне порушення права та обов'язки, передбачені ст. 268 КпАП України ОСОБА_1 роз'яснено не було, пояснень у останнього не відібрано, копії такого протоколу ОСОБА_1 не вручено. Акт про відмову від отримання протоколу відповідачем не складався.

Відповідно до статті 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Згідно з підпунктами 2.1., 2.2. Інструкції з оформлення органами Державного комітету лісового господарства України матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Державного комітету лісового господарства України від 31 жовтня 2010 року № 262 (далі - Інструкція) при вчиненні громадянами та посадовими особами адміністративних правопорушень у сфері лісового господарства уповноважені на те посадові особи згідно зі статтею 255 КУпАП складають протокол про адміністративне правопорушення (далі - протокол) за встановленою формою. Складати протокол про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 49, 63-70, 73, 75, 77, 188-5 КУпАП, мають право посадові особи органів лісового господарства, яким відповідно до статті 241 КУпАП надано право розглядати справи про адміністративні правопорушення та накладати адміністративні стягнення.

Відповідно до підпункту 2.4. Інструкції при складанні протоколу вказується стаття КУпАП, згідно з якою наступає адміністративна відповідальність за вчинені протиправні дії. У протоколі обов'язково зазначаються: дата і місце його складення; посада, прізвище, ім'я, по батькові посадової особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); нормативний акт, який передбачає відповідальність за це правопорушення; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; заподіяна матеріальна шкода (у разі наявності); пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно з підпунктами 2.7., 2.8., 2.12., 2.13. Інструкції бланк протоколу заповнюється розбірливим почерком кульковою ручкою синього, фіолетового або чорного кольору чи друкарським способом. Підчистки та помарки не допускаються. У графах, які не заповнюються під час складання протоколу, проставляється прочерк. Внесення до протоколу додаткових записів після його підписання не допускається. При складанні протоколу слід чітко та розбірливо викладати всі відомості, передбачені формою протоколу, звертаючи особливу увагу на точність і повноту викладення складу порушення. Протокол надсилається органові (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення. Про час та місце проведення розгляду справи порушнику вручається або надсилається поштою повідомлення щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення лісового законодавства.

Відповідно до підпунктів 3.1., 3.2., 3.3. Інструкції справи про адміністративні правопорушення передбачені ст.ст 49, 63-70, 73, 75, 77, 188-5 КУпАП, розглядаються посадовими особами органів лісового господарства, зазначеними в частині другій статті 241 КУпАП, за місцем вчинення правопорушення. Справа розглядається в п'ятнадцятиденний строк з дня складення протоколу. Справа розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, або її законного представника.

Відповідно статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 293 КУпАП і роз'яснень, викладених в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 15 "Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення" орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом'якшуючі обставини, майновий стан винного, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі показань свідків, письмових, речових електронних доказів, висновків експертів.

Згідно із частиною 1 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

Суд рахує, що відповідачем було порушено процесуальні норми щодо збирання доказів та доведеності вини ОСОБА_1 у справі про адміністративне правопорушення, що є підставою для скасування постанови.

Надані відповідачем докази не встановлюють вини позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, а обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення покладається на відповідача, як передбачено ч.2 ст.77 КАС України.

Враховуючи встановлені обставини, суд дійшов висновку про задоволення позову та закриття провадження у справі через відсутність в діях позивача складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного та керуючись ст. 2,6, 9,72-74,77,271,286 КАС України, ст.7,65,251,254,256,283,296 КУпАП, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Державного підприємства 'Березнівське лісове господарство' в особі лісничого Малинського лісництва ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Постанову в справі про адміністративне порушення від 07 березня 2017 року №28, про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу - скасувати.

Провадження у справі закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Костопільський районний суд Рівненської області шляхом подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів (ст.286 КАС) з дня його проголошення.

СуддяЛ. А. Грипіч