Справа № 826/2719/14
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2018-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

26 червня 2018 року м. Київ № 826/2719/14

Суддя Окружного адміністративного суду м. Києва Шевченко Н.М., ознайомившись з заявою та доданими до неї матеріалами ОСОБА_1 про перегляд постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.06.2014 у справі № 826/2719/14 за виключними обставинами,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із заявою про перегляд постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.06.2014 у справі № 826/2719/14 за виключними обставинами (на підставі рішення Конституційного Суду України від 26.04.2018 у справі № 1-1/2018 (2556/14).

21.06.2018 адвокат Глотов Максим Борисович, який діє в інтересах ОСОБА_1, до суду подав заяву про поновлення строку на подання заяви про перегляд постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.06.2014 у справі № 826/2719/14 за виключними обставинами.

Суд, дослідивши матеріали справи та викладені доводи у заяві про перегляд постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.06.2014 у справі № 826/2719/14 за виключними обставинами, повно та всебічно оцінивши докази, що стосуються строку звернення до суду, приходить до наступного.

Як убачається з матеріалів справи, при прийнятті постанови від 03.06.2014 Окружним адміністративним судом м. Києва було застосовано Закон України «Про всеукраїнський референдум».

Однак, рішенням Конституційного Суду України від 26.04.2018 у справі № 1-1/2018(2556/14) зазначений вище Закон України визнано неконституційним, а, отже, на думку ОСОБА_3, у останнього виникли підстави для перегляду судового рішення за виключними обставинами.

Відповідно до ч. 1 ст. 361 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною 1 статті 362 цього Кодексу передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право подати заяву про перегляд судового рішення суду будь-якої інстанції, яке набрало законної сили, за нововиявленими або виключними обставинами.

Заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення позовних заяв до суду першої інстанції. (ч. 1 ст. 364 КАС України)

Таким чином, на підставі вищевказаного, 29.05.2018 ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з заявою про перегляд постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.06.2014 у справі № 826/2719/14 за виключними обставинами.

При цьому, суд зазначає, що вимогами п. 4 ч. 1 ст. 363 КАС України визначено, що заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини п'ятої статті 361 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня офіційного оприлюднення відповідного рішення Конституційного Суду України.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 Закону України «Про Конституційний Суд України» офіційне оприлюднення та опублікування всіх актів Суду за результатами конституційного провадження здійснюється на офіційному веб-сайті Суду або в окремих випадках за ухвалою Суду - в Залі засідань Суду, але не пізніше наступного робочого дня після їх ухвалення. Опублікування акта Суду разом з окремою думкою Судді здійснюється у «Віснику Конституційного Суду України» та інших офіційних друкованих виданнях України.

Так, згідно з інформацією на офіційному сайті Конституційного Суду України, рішення Конституційного Суду України від 26.04.2018 у справі № 1-1/2018 (2556/14) оприлюднено 27.04.2018.

Отже, останнім днем на звернення до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, що подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини п'ятої статті 361 цього КАС України, є 28.05.2018, оскільки 27.05.2018 є вихідним днем.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про те, що при первинному зверненні ОСОБА_1 до суду з заявою про перегляд постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.06.2014 у справі № 826/2719/14 за виключними обставинами, таку заяву подано з порушенням визначених процесуальним законодавством строків.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.06.2018 заяву повернуто на підставі п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України, оскільки заява не підписана вказаною особою.

У подальшому, як вже зазначалося вище, адвокат Глотов М.Б., який діє в інтересах ОСОБА_1, звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з заявою про поновлення строку на подання заяви про перегляд постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.06.2014 у справі № 826/2719/14 за виключними обставинами та, керуючись статтею 169 КАС України, повторно подав зазначену заяву про перегляд рішення за виключними обставинами.

В обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду із заявою Глотов М.Б. вказує на те, що ОСОБА_1 стало відомо про існування рішення Конституційного Суду України від 26.04.2018 у справі №1-1/2018 (2556/14) лише 22.05.2018, що підтверджується датою підписання заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами, крім того, зазначає як доказ поважності пропуску строку і саме звернення заявника 29.05.2018 із вказаною заявою до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Аналізуючи викладене вище, суд вважає вказані доводи адвоката Глотова М.Б., як підставу для поновлення строку, необґрунтованими, оскільки заявник зобов'язаний довести суду, з посиланням на відповідні докази, поважність причин з яких він пропустив встановлений у законі процесуальний строк.

У свою чергу, поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Однак, на противагу вказаному, в матеріалах справи відсутні будь-які належні докази, які б підтверджували поважність пропуску строку.

Більше того, суд не бере до уваги те, що ОСОБА_1 про існування рішення Конституційного Суду України від 26.04.2018 стало відомо лише 22.05.2018, оскільки, як зазначалося раніше, згідно з інформацією на офіційному сайті Конституційного Суду України, вказане рішення Конституційного суду України оприлюднено 27.04.2018.

Разом з тим, адвокат Глотов М.Б. у своїй заяві про поновлення строку вказує також на відсутність будь-якої інформації щодо розгляду судом заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за виключними обставинами, у зв'язку з чим, 19.06.2018 ним подано заяву про ознайомлення з матеріалами справи.

Однак, вказані твердження адвоката Глотова М.Б. не відповідають дійсності, оскільки всі рішення Окружного адміністративного суду м. Києва не пізніше наступного дня надсилаються до Єдиного державного реєстру судових рішень, а тому є публічними для ознайомлення.

Також, 21.06.2018 адвокат Глотов М.Б., який діє в інтересах ОСОБА_1, подав через канцелярію суду заяву про отримання копії ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.06.2018.

Отже, представник заявника, будучи обізнаним про пропуск строку на звернення до суду з заявою та про повернення судом його заяви, не скористався наданим йому процесуальним правом звернутися у межах розумного строку, без невиправданих зволікань, із запитом про розгляд його позовної заяви.

Крім того, відповідно до статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Для доступу до судових рішень Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - Реєстр), що є автоматизованою системою збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. До Реєстру вносяться всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі (стаття 3 вказаного Закону).

Згідно з частинами 1 та 2 статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Загальний доступ до судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України забезпечується з дотриманням вимог статті 7 цього Закону.

Відповідно до частини 2 статті 44 КАС Кодексу адміністративного судочинства України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки, відтак, інформацію про повернення заяви заявою про перегляд постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.06.2014 у справі № 826/2719/14 за виключними обставинами від 04.06.2018 адвокат Глотов М.Б. та ОСОБА_1 мали можливість отримати з Реєстру.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 06.03.2018 по справі №826/7478/16

Також, зважаючи на те, що заявник є стороною, яка безпосередньо була ініціатором подання даної заяви, він зобов'язаний був протягом розумного інтервалу часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

У п. 41 рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 «Пономарьов проти України» Суд вказав, що: &?в;...&g/;Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Варто зазначити, що право людини на захист у суді своїх прав і свобод є конституційною гарантією, яка забезпечується реальною можливістю усякій заінтересованій особі звернутися до суду у встановленому законом порядку про захист прав, свобод та інтересів та можливістю обирати спосіб захисту, використовуючи при цьому всі дозволені законодавством інструменти та засоби.

Пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для прямого застосування наслідків такого пропуску (залишення без розгляду, повернення), оскільки процесуальним законодавством передбачено можливість визнання судом причини пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.

Поважними причинами пропущення строків звернення до суду необхідно розуміти обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Разом з тим, на законодавчому рівні не регламентується, які причини є поважними, а які ні. Питання щодо визначення поважності підстав пропуску строку звернення до суду залишається на розсуд суду.

Необхідно зауважити, що доступ до правосуддя є одним з аспектів права на суд, проте не є абсолютним, воно передбачає обмеження, зокрема, коли умови прийнятності скарги визначені, оскільки за своєю природою вона потребує регулювання з боку держави, яка користується певною свободою розсуду в цьому відношенні. Тим не менше, такі обмеження не повинні обмежувати або зменшити доступ людини таким чином або в такій мірі, що сама суть права знеціниться; такі обмеження не будуть сумісні з положеннями Конвенції, якщо вони не переслідують законну мету або якщо немає розумної пропорційності між використовуваними засобами і переслідуваною метою (рішення Європейського Суду з прав людини у справі Перес де Рада Каванілес проти Іспанії).

Як випливає з рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Іліан проти Туреччини» правило встановлення обмежень доступу до суду у зв'язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

У справі «Белле проти Франції» Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, а згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Частиною 4 статті 366 цього Кодексу передбачено, що крім випадків, визначених статтею 169 цього Кодексу, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами також повертається заявникові без розгляду, якщо заява подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 363 цього Кодексу, і суд відхилив клопотання про його поновлення.

Таким чином, суд зазначає про те, що заявник як сторона, яка безпосередньо є ініціатором подання даної заяви, будучи фахівцем в галузі права та здійснюючи обов'язок по наданню правової допомоги, є зобов'язаною стороною щодо процесуального контролю щодо судового розгляду заяви, - переконливих доводів на обґрунтування клопотання не навів, доказів, на підтвердження наявності поважних причин пропуску звернення до суду з даною заявою, а саме: існування обставин, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду, не надав, з огляду на що заява підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись статтями 248, 256, 293-297, 361-366 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

1. Заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 про перегляд постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.06.2014 у справі № 826/2719/14 за виключними обставинами повернути заявнику без розгляду.

2. Ухвалу про повернення заяви разом із доданими матеріалами повернути заявнику супровідним листом негайно шляхом їх направлення рекомендованим поштовим відправленням із зворотнім повідомленням.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України та може бути оскаржена за правилами, встановленими ст. ст. 293 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.М. Шевченко