Справа № 816/1631/18
Суддя: Є.Б. Супрун
Дата ухвалення: 2018-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2018 року м. ПолтаваСправа № 816/1631/18

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Супруна Є.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання - Лисака С.В.,

позивача - ОСОБА_1,

представника позивача - ОСОБА_2,

представників відповідача - Горобця О.М., Андрусів А.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження справу №816/1631/18 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Лубенський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

17 травня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (надалі - відповідач, ГУНП в Полтавській області), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Лубенський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області (надалі - третя особа, Лубенський ВП) , в якій просить визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу ГУНП в Полтавській області №566 від 06.04.2018 "Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності" щодо накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.

В обґрунтування своїх вимог позивач вказує, що спірний наказ є необґрунтованим та передчасним, оскільки прийнятий без дослідження усіх обставин. Вважає, що розслідування нещасного випадку комісією було проведено формально, без повного з'ясування обставин отримання травми під час виконання обов'язків служби та подальшого лікування.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 21.05.2018 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи.

У судовому засіданні позивач та його представник вимоги позовної заяви підтримали, просили її задовольнити.

Представники відповідача у судовому засіданні проти задоволення позову заперечували. У письмовому відзиві на позов відповідач вказує, що розслідування нещасного випадку за фактом отримання ОСОБА_1 23.02.2018 тілесних ушкоджень було проведено відповідно до вимог Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 №230. За результатами проведеного розслідування встановлено, що ОСОБА_1 у складі групи реагування патрульної поліції під час виїзду на виклик щодо вчинення насильства у сім'ї порушив трудову дисципліну, здійснивши проникнення до житла приватних осіб без їх згоди.

Третя особа явку свого уповноваженого представника у судове засідання не забезпечила, про дату, час та місце судового розгляду повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

18.06.2018 від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він вказує, що всупереч позиції відповідача службове розслідування за фактом порушення ним службової дисципліни взагалі не проводилося. Додав, що фактично отримав дисциплінарне стягнення за те, що добросовісно виконував свої службові обов'язки, травму отримав внаслідок протиправних дій третьої особи, що підтверджується постановою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області.

Заслухавши пояснення учасників справи, з'ясувавши фактичні обставини, оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд знаходить позов обґрунтованим з наступних підстав.

Фактичні обставини повідомлені позивачем зводяться до того, що 23.02.2018 поліцейський СРПП №1 Лубенського ВП старший сержант поліції ОСОБА_1 спільно з інспектором СРПП №1 Лубенського ВП лейтенантом поліції ОСОБА_5 знаходилися на зміні по патрулюванню м. Лубни та Лубенського району. Близько 14 год. 31 хв. на службовий планшет надійшло повідомлення від ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 (пенсіонер, проживає за адресою АДРЕСА_4) про те, що за адресою АДРЕСА_1, вчиняється насильство в сім'ї відносно малолітньої дитини ОСОБА_8. Прибувши на місце виклику, ОСОБА_1 разом із ОСОБА_5 зайшли до будинку, де на міжквартирній площадці зустріли бабусю ОСОБА_6 та малолітню дитину ОСОБА_8, які повідомили, що батьки останньої знаходяться в стані алкогольного сп'яніння та вчиняють насильство у сім'ї. Після цього ОСОБА_1 спільно із ОСОБА_5 постукали до квартири АДРЕСА_1, але ніхто двері не відчинив. В цей час малолітня ОСОБА_8 власним ключем відчинила свою квартиру, запросивши працівників поліції зайти з нею для власної безпеки. Після цього остання зайшла до квартири, а працівники поліції залишилися стояти біля вхідних дверей даної квартири та контролювати обстановку і слідкувати за діями малолітньої ОСОБА_8 В цей час із квартири до вхідних дверей вийшли ОСОБА_9 (співмешканець) і ОСОБА_10 (мати) та почали безпідставно виражатися в бік працівників поліції брутальною лайкою. В ході цього працівники поліції повідомили причину їхнього візиту, але останні не відреагували та вели себе вкрай агресивно, на що їм було неодноразово зроблено зауваження та прохання заспокоїтися. Однак ОСОБА_9 на зауваження працівників поліції не реагував та почав вести себе вкрай агресивно та розмахувати руками і виражатися брутальною лайкою в бік працівників поліції. Щоб уникнути подальшого конфлікту ОСОБА_1 та ОСОБА_5 почали відходити назад в напрямку дверей, слідкуючи при цьому за діями ОСОБА_9 та попереджаючи його про припинення протиправних дій. Після чого гр. ОСОБА_9 наблизився до ОСОБА_1 та почав хапати його за формений одяг і наніс один удар кулаком в голову, а саме - в область лівого ока, після чого одразу ж був затриманий працівниками поліції.

Даний факт занесено до ЄРДР за кваліфікацією складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України та присвоєно реєстраційний №000250.

Постановою Лубенського ВП кримінальне провадження відносно ОСОБА_9, внесене до ЄРДР за №000250 від 23.03.2018 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, закрито у зв'язку з відсутністю складу кримінального правопорушення (а.с. 33-35).

В той же час постановою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 27.04.2018 у справі №539/1192/18 ОСОБА_9 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 255 грн на користь держави (а.с. 36).

За фактом отриманих тілесних ушкоджень, ОСОБА_1 23.02.2018 звернувся до Лубенської центральної міської лікарні, де йому встановлено діагноз - "черепно-мозкова травма, струс мозку", у зв'язку з чим був виданий листок непрацездатності серії АДН №560277 на період з 23.02.2018 по 07.03.2018 (а.с. 15).

Згідно з випискою від 07.03.2018 №2063/244 форми №027/0 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_1 за наслідки перебування у стаціонарі Лубенської Центральної міської лікарні встановлено повний діагноз - ЧМТ. Струс г/мозку (виробнича 23.02.18) (а.с. 16).

З метою з'ясування обставин отримання тілесних ушкоджень поліцейським СРПП №1 Лубенського ВП старшим сержантом поліції ОСОБА_1 начальник ГУНП в Полтавській області Заміхін А.Л. виніс наказ від 28.02.2018 №226 "Про призначення та проведення службового розслідування" (а.с. 64), за наслідками проведення якого складено відповідний висновок від 29.03.2018 (а.с. 87-97).

Відповідно до даного висновку проведеним розслідуванням встановлено факт порушення ОСОБА_1 п. 1, п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України від 22.02.2006 №3460-IV, п. 1 п. ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС №1179-2016, п. 1.2.7, п. 4.5, п. 6.7 Інструкції з організації реагування органів внутрішніх справ на повідомлення про кримінальні правопорушення, інші правопорушення, надзвичайні ситуації та інші події, затвердженої наказом МВС від 22.10.2012 №940, за що поліцейському сектору реагування патрульної поліції №1 Лубенського ВП старшому сержанту поліції ОСОБА_1 оголошено сувору догану.

У зв'язку з виявленими порушеннями начальник поліції ГУНП в Полтавській області Замахін А.Л. виніс наказ від 06.04.2018 №566, відповідно до пункту 1 якого поліцейському сектору реагування патрульної поліції №1 Лубенського ВП старшому сержанту ОСОБА_1 оголошено сувору догану (а.с. 61-62).

Крім цього, за фактом нещасного випадку було проведено розслідування, результати якого 12.04.2018 були оформлені актом комісії Лубенського ВП (форма Н-5*), за висновком якого нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов'язаний з виконанням службових обов'язків унаслідок порушення потерпілим службової (трудової) дисципліни (а.с. 22-27).

Цього ж дня, 12.04.2018, начальник Лубенського ВП Кривченко В.І. затвердив акт №14 (форма НТ*) про нещасний випадок невиробничого характеру, за висновком якого нещасний випадок з ОСОБА_1 стався в період проходження служби і не пов'язаний з виконанням службових обов'язків унаслідок порушення потерпілим службової (трудової) дисципліни (а.с. 17-21).

Вищенаведені акти не стосуються предмету спору, а тому судом оцінюватися не будуть.

В той же час, відповідно до заявленого позову, його предмет визначений питанням правомірності наказу ГУНП в Полтавській області від 06.04.2018 №566 в частині застосованого до позивача виду дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення суворої догани, оцінку якому суд надаватиме шляхом дослідження мотивів, покладених відповідачем в його основу.

Надаючи правову оцінку оскаржуваному наказу в оспореній частині, суд виходить з наступних міркувань.

За приписами п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов'язаний неухильно дотримуватися положень Конституції, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.

Поліцейський зобов'язаний професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно - правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва (п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію").

Відповідно до п. 9 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку із прийняттям Закону України "Про Національну поліцію", до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" на поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України".

Згідно з ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ.

Статтею 2 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України визначено, що дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Відповідно до статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

Відповідно до п. 1.2.7 Інструкції з організації реагування органів внутрішніх справ на повідомлення про кримінальні правопорушення, інші правопорушення, надзвичайні ситуації та інші події, затвердженої наказом МВС від 22.10.2012 №940 (надалі - Інструкція), основним завданням органів внутрішніх справ щодо реагування на повідомлення про кримінальні правопорушення та інші події є, зокрема, забезпечення особистої безпеки працівників міліції, організація їх навчання діям у типових та екстремальних ситуаціях.

Згідно з п. 4.5 Інструкції начальники і відповідальні по ОВС та інші працівники міліції при виїзді на місця подій зобов'язані мати при собі вогнепальну зброю, засоби бронезахисту та бути одягнені у формений одяг (працівники оперативних підрозділів, крім відповідальних по ОВС, можуть бути у цивільному).

Працівники, включені до складу СОГ чи ОГ, забезпечуються вогнепальною зброєю, боєприпасами і спецзасобами індивідуального захисту та активної оборони (бронежилетом та захисною каскою не нижче 2-го класу захисту, гумовим кийком, балончиком з аерозолем сльозоточивої чи дратівної дії, наручниками). За рішенням начальника ОВС їм можуть видаватися автоматична зброя та інші спеціальні засоби. Контроль за екіпіруванням членів СОГ та ОГ при виїзді на місце події покладається на начальника та відповідального по ОВС.

Як встановлено судом в ході судового розгляду, однією з підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, на якій наголошував представник відповідача стало те, що ОСОБА_1 та його колега ОСОБА_5, не маючи необхідності для безпосереднього припинення правопорушення, зайшли до квартири за адресою: АДРЕСА_1 за запрошенням малолітньої дитини ОСОБА_8, де вона проживає з матір'ю та вітчимом, без відома та згоди останніх, чим порушили службову дисципліну, що виразилося в недотриманні ст. 30 Конституції України, відповідно до якої проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку, інакше як за вмотивованим рішенням суду, не допускається.

У зв'язку з цим суд зауважує, що протиправні дії ОСОБА_1 у вигляді проникнення до квартири, які інкримінуються позивачу, є елементом (об'єктивна сторона) складу злочину - порушення недоторканності житла, передбаченого статтею 162 Кримінального кодексу України.

Відповідно ж до статті 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Частиною другою статті 2 Кримінального кодексу України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Згідно з частиною першою статті 17 Кримінального процесуального кодексу України особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили.

З огляду на особливий порядок доведення вини особи у вчиненні кримінально караного злочину, який оформляється виключно вироком суду, та відсутність такого вироку у відповідача як на момент прийняття спірного наказу, так і у суду на час розгляду даної адміністративної справи, суд приходить до висновку про безпідставність відповідних мотивів та, як наслідок, протиправність їх включення відповідачем до спірного наказу.

Як пояснив у судовому засіданні представник відповідача, наразі ГУНП в Полтавській області лише обговорюється питання про притягнення ОСОБА_1 до кримінальної відповідальності.

Таким чином, за відсутності такого, що набрав законної сили вироку суду стосовно ОСОБА_1 відповідач позбавлений законного права ставити йому у вину факт незаконного проникнення до приватного житла, у зв'язку з чим даний мотив відкидається судом, як передчасний.

Іншою підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани були взяті обставини, відповідно до яких під час виїзду на виклик за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 та ОСОБА_5 не забезпечили відеофіксацію своїх дій та дій учасників конфлікту на бодікамеру, а також залишили в службовому автомобілі захисні шоломи, проігнорувавши власні заходи безпеки.

У судовому засіданні ОСОБА_1 фактично визнав свою провину в частині порушення трудової дисципліни внаслідок незабезпечення відеофіксації та носіння захисного шолому на місці події, однак вказував, що обидві бодікамери розрядилися і були залишені у службовому автомобілі для підзарядки. Разом з цим зазначив, що зазначені порушення не є співмірними застосованому до нього заходу дисциплінарної відповідальності - сувора догана.

Вирішуючи питання співмірності проступку та покарання за нього, суд виходить з тієї засади адміністративного судочинства, відповідно до якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) (п. 8 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Очевидно, що наведеною нормою передбачено декілька видів дисциплінарної відповідальності, сувора догана серед яких по тяжкості стоїть на четвертому місці.

Відповідно ж до ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

На питання суду чи існували на момент проведення службового розслідування діючі дисциплінарні стягнення щодо ОСОБА_1 представник відповідача надав негативну відповідь.

Тож за відсутності діючих дисциплінарних стягнень, а також несуттєвих, як на переконання суду, виявлених службовим розслідуванням порушень службової дисципліни з боку ОСОБА_1, за відсутності доказів про навмисні дії на вчинення таких порушень, суд вважає неспівмірним застосований до позивача вид дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани за наявності більш м'яких видів покарань.

Відтак, наказ ГУНП в Полтавській області від 06.04.2018 №566 в оспореній частині суд визнає протиправним, оскільки такий прийнятий без урахування усіх фактичних обставин та норм чинного законодавства про кримінальну відповідальність особи, без урахування тяжкості проступку, обставин, за яких його скоєно, заподіяної шкоди, попередньої поведінки особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, що призвело до порушення принципу пропорційності.

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

В той же час, відповідно до вимог частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач у ході розгляду справи не спростував доводи позивача ні власними поясненнями, ні наданими письмовими доказами.

За викладених обставин позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а спірний наказ - скасуванню в оспореній частині, як протиправний.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином сплачена позивачем під час звернення до суду з даним позовом сума судового збору у розмірі 704,80 грн підлягає стягненню на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Полтавській області.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (АДРЕСА_3, РНОКПП НОМЕР_1) до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (вул. Пушкіна, 83, м. Полтава, 36000, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Лубенський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області (вул. Монастирська, 4, м. Лубни, Полтавська область, 37500) про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Полтавській області "Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 06.04.2018 № 566.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (АДРЕСА_3, РНОКПП НОМЕР_1) судові витрати зі сплати судового збору у сумі 704 (сімсот чотири) грн 80 коп за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Полтавській області (вул. Пушкіна, 83, м. Полтава, 36000, ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення з урахуванням положень п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складений 26.06.2018.

Суддя Є.Б. Супрун