Справа № 826/13228/17
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2018-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2018 року м. Київ № 826/13228/17

Окружний адміністративний суд міста Києва в складі судді Чудак О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Крокус» до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Крокус» (ТОВ «Торговий дім «Крокус») з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві (ГУ ДФС у м. Києві) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, яким збільшено суму грошового зобов'язання за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на 13100 грн.

Ухвалою суду від 16.11.2017 відкрито провадження і адміністративна справа призначена до розгляду.

В судовому засіданні 29.01.2018 відповідачем подано відзив на позов, у якому висловлено прохання відмовити у задоволенні позовних вимог. В свою чергу, позивачем подано додаткові пояснення.

Так, правова позиція позивача у справі зводить до того, що отримане 03.10.2017 товариством податкове повідомлення-рішення, яким збільшено суму грошового зобов'язання за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), на 13100 грн є протиправним та підлягає скасуванню. Зокрема, позивач зазначає, що прийняттю оскаржуваного рішення передувало проведення ГУ ДФС України у м. Києві камеральної перевірки даних задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Торговий дім «Крокус» за липень 2017 року. Висновки акту не обґрунтовані, оскільки не враховано, що 12.07.2017 товариством в Єдиному реєстрі податкових накладних помилково зареєстровано податкову накладну №126 від 12.07.2017 на суму податку на додану вартість 10480 грн, а 03.08.2017 зареєстровано розрахунок коригування №16 від 03.08.2017 (реєстраційний номер ).

Та й навіть при прийнятті оскаржуваного податкового повідомлення-рішення обставинам здійснення реєстрації податкової накладної та розрахунку коригування, контролюючим органом оцінки не надано, заперечення на акт перевірки у присутності позивача не розглянуто.

Натомість, відповідач заперечуючи проти позову вказує, що в ході камеральної перевірки встановлено заниження податкових зобов'язань, що відображено в акті перевірки на підставі якого винесено податкове повідомлення-рішення. Так, згідно уточнюючого розрахунку податкових зобов'язань, у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок з податку на додану вартість за липень 2017 року, товариством сформовано податкових зобов'язань на суму податку на додану вартість 1978408 грн. В ході аналізу встановлено, що згідно даних Єдиного реєстру податкових накладних за липень 2017 року ТОВ «Торговий дім «Крокус» виписано та зареєстровано податкових накладних, на суму податку на додану вартість 1988888 грн.

За результатами камеральної перевірки, встановлено розбіжності, що свідчать про не включення товариством до податкового зобов'язання за звітний період липень 2017 року податкових накладних зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму податку на додану вартість 10480 грн.

За даними Єдиного реєстру податкових накладних встановлено, що позивачем в липні 2017 року виписано та зареєстровано податкові накладні на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «Ашан Україна Гіпермаркет» (ТОВ «Ашан Україна Гіпермаркет») на суму податку на додану вартість 149669,11 грн.

За даними ІС «Податковий блок» ТОВ «Торговий дім «Крокус» до додатка 5 (від 21.08.2017 №) до декларації за липень 2017 року по ТОВ «Ашан Україна Гіпермаркет» включена сума податку на додану вартість 139189,11 грн.

Посилаючись на приписи Податкового кодексу України (ПК України), що врегульовують питання дати виникнення податкових зобов'язань, питання суми податку, що підлягає сплаті, питання зобов'язання складати податкову накладну та наслідки її складання для покупця товарів, ГУ ДФС у м. Києві зазначає, що приймаючи оскаржуване податкове повідомлення-рішення діяла на підставі та в межах визначених повноважень, а тому в даному випадку підстави для скасування такого рішення відсутні.

На підставі поданого сторонами клопотання судом ухвалено розглянути справу в порядку спрощеного провадження.

Так, судом встановлено, що головним державним ревізором-інспектором відділу камеральних перевірок податкової звітності з податку на додану вартість управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДФС у м. Києві, на підставі пункту 200.10 статті 200, підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 та у порядку статті 76 ПК України проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість за липень 2017 року ТОВ «Торговий Дім «Крокус».

За результатами перевірки складено акт №7563/26-15-12-06 від 14.09.2017.

На підставі акту прийнято податкове повідомлення-рішення, яким збільшено суму грошового зобов'язання за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на 13100 грн.

При цьому судом встановлено, що податкове повідомлення-рішення надіслано позивачу без номера та дати, на що ним звернуто увагу у позовній заяві. Разом з тим, до відзиву на позовну заяву відповідачем додано копію оскаржуваного рішення із зазначенням його номера - та дати - 29.09.2017.

У акті перевірки зазначено, що при перевірці використано податкову декларацію з податку на додану вартість за липень 2017 року (реєстраційний № від 21.08.2017), уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок з податку на додану вартість за липень 2017 року (реєстраційний № від 28.08.2017), Єдиний реєстр податкових накладних (ІС «Архів електронної звітності»).

У розділі, в якому наведено результати перевірки відображено таблицю з чотирьох стовпчиків, де зазначено показники уточнюючого розрахунку № за даними платника, показники уточнюючого розрахунку за даними перевірки і суму відхилення.

Так, сума відхилення у розмірі 10480 грн, на яку оскаржуваним рішенням і збільшено податкові зобов'язання без врахування штрафних санкцій, встановлена у графах 5 та 6 показника «Операції на митній території України, що оподатковуються за основною ставкою, крім ввезення товарів на митну територію України». Зокрема, у таблиці зазначено, що у графі 5 за даними платника зазначено суму у розмірі 1978408 грн, а за даними перевірки 1988888 грн; у графі 6 за даними платника зазначено суму у розмірі 29210 грн, а за даними перевірки - 39690 грн. Розбіжність у 10480 грн.

З акту також вбачається, що під час проведення перевірки встановлено, що згідно уточнюючого розрахунку податкових зобов'язань у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок з податку на додану вартість за липень 2017 року ТОВ «Торговий Дім «Крокус» сформовано податкових зобов'язань на суму податку на додану вартість 1978408 грн.

В ході аналізу встановлено, що згідно даних Єдиного реєстру податкових накладних за липень 2017 року ТОВ «Торговий Дім «Крокус» виписано та зареєстровано податкових накладних, на суму податку на додану вартість 1988888 грн.

За результатами камеральної перевірки, встановлено розбіжності, що свідчать про не включення до податкового зобов'язання ТОВ «Торговий Дім «Крокус» за звітний період липень 2017 року податкових накладних зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму податку на додану вартість 10480 грн.

За даними Єдиного реєстру податкових накладних встановлено, що позивачем в липні 2017 року виписано та зареєстровано податкові накладні на адресу ТОВ «Ашан Україна Гіпермаркет» на суму податку на додану вартість 149669,11 грн.

За даними ІС «Податковий блок» ТОВ «Торговий дім «Крокус» до додатка 5 (від 21.08.2017 №) до декларації за липень 2017 року по ТОВ «Ашан Україна Гіпермаркет» включена сума податку на додану вартість 139189,11 грн.

Внаслідок наведеного, у висновках акту зазначено, що перевіркою встановлено порушення пункту 187.1 статті 187 ПК України, що призвело до заниження податкових зобов'язань з податку на додану вартість за липень 2017 року на суму 10480 грн.

Також судом встановлено, що 12.07.2017 ТОВ «Торговий дім «Крокус» помилково виписано податкову накладну №126 на суму податку на додану вартість 10480 грн, яку доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 25.07.2017.

Згодом, а саме 03.08.2017 позивачем виписано розрахунок коригування №16 (реєстраційний номер ) за помилково зареєстрованою податковою накладною, який доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 30.08.2017.

Наведені обставини зазначались позивачем у запереченнях на акт перевірки.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що в ході розгляду справи не знайшли свого підтвердження посилання представника позивача на те, що товариство не було повідомлено про розгляд заперечень.

Так, в матеріалах справи міститься лист ГУ ДФС у м. Києві від 09.10.2017 №31837/10/26-15-12-06-14 адресований директору ТОВ «Торговий дім «Крокус», у якому повідомлено, що розгляд заперечення відбудеться 10.10.2017 об 11.00 годині в приміщенні ГУ ДФС у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Багговутівська, 26, громадська приймальня. У листі зазначено про направлення його поштою з повідомленням про вручення. Копія відповідного повідомлення міститься також в матеріалах справи. Вбачається, що лист товариством отримано 12.10.2017.

Міститься в матеріалах справи також лист ГУ ДФС у м. Києві «Про надання відповіді», адресований директору ТОВ «Торговий дім «Крокус», у якому повідомлено, що оскільки заперечення до акту камеральної перевірки надано до ГУ ДФС у м. Києві з порушенням термінів, встановлених Кодексом, ГУ ДФС у м. Києві залишає без розгляду лист адвоката Кириченко Р.Ю. вих. №1 від 27.09.2017. Даний лист вручено товариству 27.10.2017.

Надаючи оцінку обставинам наведеним у акті перевірки, а також доводам позивача наведеним у позовній заяві суд виходить з наступного.

Згідно із підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України, платник податків зобов'язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених Кодексом та законами з питань митної справи.

Пунктом 36.1 статті 36 ПК України визначено, що податковим обов'язком визнається обов'язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом

Крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов'язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов'язання та/або пені вважається узгодженою (п. 54.1 ст. 54 ПК України).

Так, ТОВ «Торговий дім «Крокус» 21.08.2017 до Державної податкової інспекції у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві подано податкову декларацію з податку на додану вартість за липень 2017 року. У розділі «Податкові зобов'язання» у рядку 1.1, код додатка Д5 «Операції, що оподатковуються за основною ставкою» у колонці А «Обсяги постачання (без податку на додану вартість)» зазначено суму 9745988 грн, у колонці Б «Сума податку на додану вартість» зазначено суму 1949198 грн.

Водночас, 28.08.2017 до Державної податкової інспекції у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві подано уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок. Звітним періодом, який уточнено є липень 2017 року. З розділу «Рядки декларації» вбачається, що уточнено рядок 1.1, код додатка Д5 «Операції на митній території України, що оподатковуються за основною ставкою, крім ввезення товарів на митну територію України». Показник колонки А - 9745988 виправлено на 9892038 (різниця 146050), а показник колонки Б - 1949198 виправлено на 1978408 (різниця 29210).

Таким чином, судом встановлено, що ні у податковій декларації, ні в уточнюючому розрахунку позивач не декларував суму податку на додану вартість у розмірі 1988888 грн і корегування, здійснені шляхом подання відповідного уточнюючого розрахунку спірного питання не стосуються. Наведена сума, є показником уточнюючого розрахунку за даними перевірки, різниться дана сума із показниками зазначеними товариством (1978408 грн.) на 10480 грн.

Саме на таку суму 12.07.2017 ТОВ «Торговий дім «Крокус» виписано податкову накладну №126, яку доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 25.07.2017, що підтверджується відповідною квитанцією №1.

Згодом, а саме 03.08.2017 позивачем виписано розрахунок коригування №16 (реєстраційний номер ) за помилково зареєстрованою податковою накладною, який доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 30.08.2017, що також підтверджується квитанцією №1.

Як визначено пунктом 44.1 статті 44 ПК України, для цілей оподаткування платники податків зобов'язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов'язаних з визначенням об'єктів оподаткування та/або податкових зобов'язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Відповідно коригування помилково виписаних документів, на підставі яких здійснюється ведення податкового обліку кореспондується з наведеним обов'язком ведення обліку на підставі відповідних документів, як і не відображення їх у податковій звітності.

Аналіз податкової декларації, уточнюючого розрахунку, податкової накладної та факту її коригування, порівняння сум податкової накладної із сумою донарахованою податковим органом показав, що податкова накладна не була включена позивачем до податкової звітності, відповідно сума податку на додану вартість у розмірі 1978408 грн сформована без урахування даного документу. Позивач зазначає, що така накладна виписана помилково, оскільки факт поставки товару за помилково зареєстрованою накладною відсутній. Наведене твердження відповідачем під сумнів не ставилось.

Водночас, питання податку на додану вартість врегульовано розділом V ПК України (ст. 180-211).

Відповідно до підпункту «а» пункту 185.1 статті 185 ПК України, об'єктом оподаткування є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об'єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об'єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю.

Датою виникнення податкових зобов'язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

З наведених приписів також вбачається, що відображати помилково виписані податкові накладні у декларації не потрібно.

Окремо судом досліджено питання корегування податкової накладної.

Так, пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Приписами цієї ж норми визначено, що датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Як видно, податкова накладна на суму 10480 грн виписана 12.07.2017 та доставлена до центрального рівня Державної фіскальної служби України 25.07.2017.

Розрахунок коригування №16 (реєстраційний номер ) за помилково зареєстрованою податковою накладною виписано позивачем 03.08.2017, який доставлено до центрального рівня Державної фіскальної служби України 30.08.2017, тобто до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому його складено.

Таким чином корегування податкової накладної здійснено у строк.

Окрім того, згідно з пунктом 21 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України №957 від 22.09.2014, у разі здійснення коригування сум податкових зобов'язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов'язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V ПК України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної.

Відповідно до пункту 24 цього ж Порядку, на підставі розрахунку коригування постачальник (продавець) товарів/послуг здійснює коригування податкових зобов'язань, а отримувач (покупець) товарів/послуг здійснює коригування податкового кредиту відповідно до статті 192 розділу V ПК України (за умови дотримання положень законодавства щодо віднесення сум до податкового кредиту).

Згідно з підпунктом 192.1.1 пункту 192.1 статті 192 ПК України, якщо внаслідок такого перерахунку відбувається зменшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то постачальник відповідно зменшує суму податкових зобов'язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок.

Камеральну перевірку податковим органом проведено 14.09.2017, тобто після спливу 14 днів після проведення коригування податкової накладної.

Більш того, враховуючи приписи пунктів 44.1, 185.1, 187.1 ПК України позивач правомірно не врахував помилково виписану податкову накладну у податковій звітності, і на дану обставину не впливає коригування податкової накладної, адже фактично така накладна не може бути включена до податкової звітності, як така, що не підтверджує господарську операцію, з огляду на її фактичну відсутність.

Окрім того, суд враховує податкову консультацію від 29.12.2017 №3225/6/99-99-15-03-02-15/ІПК, а також індивідуальну податкову консультацію від 29.01.2018 №313/6/99-99-15-03-02-15/ІПК, у яких податковий орган висловлює позицію згідно якої якщо платником податку помилково складена податкова накладна, то така податкова накладна не підлягає відображенню в податковій звітності з податку на додану вартість. Розрахунок коригування, який може бути виписаний до такої податкової накладної, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, але в податкову звітність також не включається.

Таким чином, суд вважає, що висновки податкового органу про заниження позивачем податкових зобов'язань з податку на додану вартість є необґрунтованими, відповідно оскаржуване податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню, як протиправне.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 77, 139, 241, 243-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Крокус» до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про визнання протиправним та скасування рішення, - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві від 29.09.2017 №, яким Товариству з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Крокус» збільшено суму грошового зобов'язання за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на суму 13100 гривен.

Стягнути з Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві (04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, 33/19, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Крокус» (02660, місто Київ, вулиця Пухівська, 1-А, ) судові витрати за сплату судового збору у розмірі 1600 (одна тисяча шістсот) гривень.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя О.М. Чудак