Справа № 826/1554/18
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2018-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

25 червня 2018 року № 826/1554/18

Окружний адміністративний суду м. Києва у складі: головуючої судді Шевченко Н.М., розглянувши у письмовому порядку за правилами загального провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання незаконною та скасування постанови,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ФОП ОСОБА_1) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просив визнати незаконною та скасувати постанову № 07/18/073-454 від 16.01.2018 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає про те, що оскаржувана ним постанова прийнята з численними порушеннями чинного законодавства України та є незаконною і необґрунтованою, а, отже, на переконання позивача підлягає скасуванню.

У судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали та просили суд задовольнити їх в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала по суті заявлених позовних вимог з огляду на те, що позивач розробив та передав замовнику проект з порушеннями приписів ДБН А.2.2-3-2014, статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», частини 2 статті 26, частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а тому постанова від 16.01.2018 №07/18/073-454 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є обґрунтованою та такою, що не підлягає скасуванню.

Відповідно до частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Зважаючи на вищевказану норму, позивач, його представник та представник відповідача заявили письмове клопотання про здійснення розгляду справи в письмовому провадженні.

Так, на підставі ч. 3 ст. 194 Кодексу адміністративного судочинства України 24 травня 2018 року суд перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Заслухавши пояснення позивача та його представника, а також представника відповідача, вивчивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного.

Як убачається з матеріалів справи, 07.07.2017 між позивачем та ТОВ «Лойд Транс», як користувачем земельної ділянки згідно з договором від 13.05.2017 про поновлення договору оренди земельної ділянки, укладено договір №РП-85/09/17 на виконання проектних робіт на стадії «Робочий проект» по об'єкту «Будівництво торговельного закладу по бульвару Перова, 12-а у Дніпровському районі м. Києва».

На підставі наказу про проведення позапланової перевірки №824 від 14.12.2017 та направлення для проведення планового (позапланового) заходу №б/н від 15.12.2017 Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) головним державним інспектором інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Каташинським О.К. у період з 14.12.2017 по 03.01.2018 проведено позапланову перевірку проекту будівництва «Будівництво торговельного закладу по бульвару Перова, 12-а у Дніпровському районі м. Києва».

За результатами проведення позапланової перевірки складено акт від 03.01.2018 та, враховуючи виявлені порушення ФОП ОСОБА_1, видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.01.2018, а також складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 03.01.2018.

Відповідно до припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.01.2018 встановлено, що «проектна документація на об'єкт будівництва «Будівництво торговельного закладу по бульвару Перова, 12-а у Дніпровському районі м. Києва», яка розроблена фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат АА №000023), яка в подальшому була затверджена наказом замовника будівництва ПП «Лойд Транс» про затвердження проектної документації від 07.07.2017 №07/07, розроблена та передана замовнику будівництва ПП «Лойд Транс» з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: проектну документацію розроблено без отримання вихідних даних на проектування (необхідних технічних умов на приєднання об'єкту до міських інженерних мереж: водопостачання, водовідведення, освітлення, приєднання до електричних мереж, теплових мереж), та без інженерних вишукувань (топографо-геодезичних та геологічних)».

На підставі вказаного вище акту перевірки головним державним інспектором інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Каташинським О.К. прийнято постанову №07/18/073-454 від 16.01.2018 про визнання позивача винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 158 580,00 грн.

Позивач, не погоджуючись з вказаною постановою відповідача, вважаючи її незаконною, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» та відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначає Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі по тексту - Порядок №553).

Згідно з ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно з п. 5 вказаного Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Так, відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку №553 на підставі звернення Київської міської державної адміністрації від 14.12.2017 №45421 відповідачем проведено позапланову перевірку на об'єкті будівництва «Будівництво торговельного закладу по бульвару Перова, 12-а у Дніпровському районі м. Києва».

З матеріалів справи убачається, що вказана вище перевірка проводилась у присутності уповноважених осіб замовника будівництва ПП «Лойд Транс» ОСОБА_3 та ОСОБА_4, фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, про що свідчать підписи вказаних осіб про отримання копії направлення для проведення перевірки.

Таким чином, аналізуючи перелічені вище норми Закону України та Порядку, суд робить висновок про те, що законодавством не передбачено обов'язку посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю завчасно повідомляти суб'єктів містобудування про проведення перевірки.

Отже, посилання позивача щодо необхідності надсилання повідомлення про проведення перевірки суб'єкту містобудування, відносно якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль є необґрунтованими, оскільки стосуються лише порядку здійснення планового заходу державного архітектурно-будівельного контролю.

Також, окрім вказаного вище, слід звернути увагу на те, що відповідно до Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право перевіряти дотримання суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції та дотримання порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи.

Пунктом 13 Порядку №553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно з п. 14 вказаного Порядку суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Отже, аналізуючи вищевказане, убачається, що законодавством не передбачено обов'язку посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки надавати суб'єктам містобудування переліки документів, необхідних для проведення перевірки, таким чином посилання позивача відносно того, що відповідачем під час перевірки не вимагалось надання будь-яких документів, матеріалів, проектної документації не знайшли свого підтвердження.

Під час вказаної перевірки встановлено, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстрував замовнику будівництва ПП «Лойд Транс» повідомлення про початок виконання будівельних робіт з будівництва торговельного закладу по бульвару Перова, 12-а у Дніпровському районі міста Києва від 21.07.2017 №КВ 99.

Відповідно до інформації, яка міститься у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 21.07.2017 №КВ 99, поданому до Департаменту замовником будівництва ПП «Лойд Транс», проектна документація затверджена наказом замовника будівництва «цц» від 07.07.2017 № 07/07.

У матеріалах справи міститься копія наказу ПП «Лойд Транс» від 07.07.2017 № 07/07, відповідно до якого затверджено проекту документацію на будівництво торгівельного закладу за адресою: м. Київ, бульвар Перова, 12-а, виготовлену архітектором ОСОБА_1.

Статтею 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначено, що проект - документація для будівництва об'єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об'єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об'єктів архітектури, зобов'язані: додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування; не порушувати під час проектування, організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси власників і користувачів будинків і споруд, прилеглих до ділянки забудови; не розголошувати без згоди замовника відомості, які становлять комерційну таємницю проекту.

Згідно з ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Частинами 2, 5 статті 26 вказаного вище Закону передбачено, що суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: отримання замовником або проектувальником вихідних даних; розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт; прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Пунктом 4.1 ДБН А.2.2-3-2014 визначено, що проектна документація для будівництва має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил. Не допускається розроблення проектної документації без інженерних вишукувань, що повинні бути виконані відповідно до ДБН А.2.1-1 на нових земельних ділянках, а при реконструкції та капітальному ремонті об'єктів - без уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань та інструментального обстеження об'єктів.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 30 вказаного Закону технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об'єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації.

Фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою.

Як убачається з матеріалів справи, у ході перевірки, беручи до уваги надані та пред'явлені документи, а саме: проект на об'єкт будівництва торговельного закладу за адресою: м. Київ, бул. Перова, 12-а, розроблений ФОП ОСОБА_1, встановлено, що замовником будівництва отримано наступні технічні умови:

- ПАТ «Акціонерна компанія Київводоканал» на водопостачання об'єкта від 22.08.2017 №12820;

- ПАТ «Акціонерна компанія Київводоканал» на каналізування об'єкту від 22.08.2017 №12812;

- ПАТ «Київенерго» на приєднання об'єкта до електронних мереж від 18.08.2017 №019/ЦП/1/С3-519-17/83172;

- КП «Київавтодор» на проектування електромереж зовнішнього освітлення від 09.10.2007 з терміном дії 3 роки;

- АЕК «Київенерго» теплові мережі на приєднання об'єкта до теплових мереж від 05.11.2007 термін дії яких закінчився 05.11.2009.

Таким чином, на момент затвердження проекту станом на 07.07.2017 технічні умови, які є основними складовими вихідних даних на проектування, а саме: КП «Київавтодор» на проектування електромереж зовнішнього освітлення від 09.10.2007 з терміном дії 3 роки, АЕК «Київенерго» теплові мережі на приєднання об'єкта до теплових мереж - втратили чинність, а технічні умови ПАТ «Акціонерна компанія Київводоканал» на водопостачання об'єкта від 22.08.2017 №12820, ПАТ «Акціонерна компанія Київводоканал» на каналізування об'єкту від 22.08.2017 №12812, ПАТ «Київенерго» на приєднання об'єкта до електричних мереж від 18.08.2017 №019/ЦП/1/С3-519-17/83172 не були отримані для розроблення проектної документації.

Стосовно звіту з інженерних вишукувань (топографо-геодезичних та геологічних) на об'єкт будівництва «Будівництво торговельного закладу по бульвару Перова, 12-а у Дніпровському районі м. Києва», останній був відсутній на момент проведення перевірки.

Отже, під час перевірки встановлено, що проектна документація на об'єкт будівництва «Будівництво торговельного закладу по бульвару Перова, 12-а у Дніпровському районі м. Києва» була розроблена проектною організацією та передана замовнику будівництва ПП «Лойд Транс» з порушенням вимог законодавств, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: проектну документацію розроблено без отримання вихідних даних на проектування (необхідних технічних умов на приєднання об'єкту до міських інженерних мереж: водопостачання, водовідведення, освітлення, приєднання до електричних мереж, теплових мереж) та без інженерних вишукувань (топографо-геодезичних та геологічних).

Підсумовуючи все вищевказане, суд дійшов висновку про те, що постанова Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №07/18/073-454 від 16.01.2018 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є обґрунтованою та такою, що не підлягає скасуванню.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Ураховуючи наведене, проаналізувавши норми законодавства та надавши оцінку наявним доказам у справі, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати у зв'язку із відмовою у задоволенні позову не підлягають відшкодуванню.

Керуючись статтями 72 - 77, 241 - 246, 255, 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В :

У задоволенні адміністративного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання незаконною та скасування постанови відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно.

Суддя Н.М. Шевченко