Справа № 826/16308/17
Суддя: Каракашьян С.К.
Дата ухвалення: 2018-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

22 червня 2018 року м. Київ № 826/16308/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Каракашьян С.К., при секретарі судового засідання Мині І.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про поновлення строку звернення до суду та клопотання про залишення позову без розгляду у справі за позовом

за позовомОСОБА_1
доВиконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
про визнання протиправними та скасування Розпоряджень, зобов'язання вчинити дії ,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 із позовом до Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №95 від 26 лютого 2016 року «Про внесення змін до розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 19 липня 2012 року №1259 «Про будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» на просп. 40-річчя Жовтня у Голосіївському районі за програмою доступного житла» в повному обсязі;

- визнати протиправними та скасувати розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №744 від 26 серпня 2016 року «Про внесення змін до розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 19 липня 2012 року №1259 «Про будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» на просп. 40-річчя Жовтня у Голосіївському районі за програмою доступного житла» в повному обсязі;

- зобов'язати Виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) виконати розпорядження від 19 липня 2012 року №1259 «Про будівництво житлового будинку для працівників КП «Київський метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» на просп. 40-річчя Жовтня у Голосіївському районі за програмою доступного житла» без змін та доповнень.

Позивачем було заявлено клопотання про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду та поновлення строку, мотивовані тим, що позивач звертався до державних органів України з метою захисту своїх прав, у зв'язку з чим пропустив строк звернення до суду.

Відповідачем було заявлено клопотання про залишення позову без розгляду, мотивоване тим, що позивачем було пропущено строк звернення до суду.

Розглядаючи заявлені клопотання, суд бере до уваги наступне.

Згідно частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів ( абзац 1 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України" (№ 32053/13) зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності". Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип правової визначеності, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Осман проти Сполученого Королівства" зазначено, що обмеження не буде сумісним з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, "якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та поставленою метою" (CASO OSMAN CONTRA REINO UNIDO № 23452/94).

Розглядаючи питання поновлення строку суд враховує незначний період часу, щодо якого заявлено вимоги про поновлення, і те, що відмова в поновленні строку, буде відмовою позивачу в праві на розгляд справи судом, що буде прямо порушувати приписи статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до частини першої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи вищевикладене, суд вбачає поважними підстави пропущення строку звернення з позовом до суду та відмовляє в задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 121, 123, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва , -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду задовольнити.

2. Поновити строк звернення до суду для оскарження розпоряджень Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №95 від 26 лютого 2016 року та №744 від 26 серпня 2016 року та зобов'язання вчинити дії.

3. В задоволенні клопотання Київської міської державної адміністрації про залишення позову без розгляду відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.К. Каракашьян