Справа № 820/4794/18
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2018-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 червня 2018 р. Справа № 820/4794/18

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В., розглянувши позовну заяву Ізюмської міської ради до Ізюмської районної ради Харківської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії, стягнення суми, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, Ізюмська міська рада, з адміністративним позовом до Ізюмської районної ради Харківської області, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Ізюмської районної ради Харківської області щодо не розгляду питання про передачу з Ізюмського районного бюджету Харківської області до Ізюмського міського бюджету Харківської області видатків на виконання умов договору між Ізюмською районною радою Харківської області та Ізюмською міською радою Харківської області про передачу міжбюджетного трансферту від 22 грудня 2017 року;

- зобов'язати Ізюмську районну раду Харківської області вирішити питання про передачу з Ізюмського районного бюджету Харківської області до Ізюмського міського бюджету Харківської області видатків на виконання умов договору між Ізюмською районною радою Харківської області та Ізюмською міською радою Харківської області про передачу міжбюджетного трансферту від 22 грудня 2017 року в сумі 503 133,00 гривні у відповідності до пунктів 1.1. та 2.1 договору в термін не пізніше наступного пленарного засідання Ізюмської районної ради Харківської області, що відбудеться після набрання законної сили судовим рішенням;

- стягнути з Ізюмської районної ради Харківської області (64300, Харківська область, місто Ізюм, пл. Центральна, 1, ) на користь міського бюджету міста Ізюм кошти відповідно до договору між Ізюмською районною радою Харківської області та Ізюмською міською радою Харківської області про передачу міжбюджетного трансферту від 22 грудня 2017 року в сумі 503 133,00 грн.

Відповідно до п.3 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

Суд дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий без дотримання вимог, встановлених ст. 161 КАС України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктами 1,4 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" встановлено у 2018 році прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня - 1762 гривень.

Згідно постанови пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 року "Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України "Про судовий збір" у редакції Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VІІІ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", перевіряючи правильність сплати позивачем судового збору та визначаючи кількість вимог немайнового характеру, звернених до суду, необхідно врахувати, що вимога про визнання протиправним акта, дій чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов'язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення, тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності є однією вимогою.

Як вбачається з позовних вимог, предметом позову у даній справі є одна вимога немайнового характеру (визнання протиправною бездіяльність Ізюмської районної ради Харківської області та зобов'язання вказаного суб'єкта владних повноважень вчинити певні дії) та одна вимога майнового характеру (стягнення з Ізюмської районної ради Харківської області на користь міського бюджету міста Ізюм суму коштів в розмірі 503 133,00 грн. відповідно до договору про передачу міжбюджетного трансферту від 22.12.2017 р.).

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Таким чином, сума судового збору за подання даного позову до суду у загальному розмірі складає 9 308,99 грн., з яких: за вимогу немайнового характеру 1 762,00 грн. та за вимогу майнового характеру 7 546,99 грн.

Однак, в порушення норм ч.3 ст.161 КАС України позивачем не надано разом з позовом квитанції про сплату судового збору у належному розмірі згідно положень ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Разом із позовом позивачем було надано заяву про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у даній справі, яке обґрунтовано тим, що всі витрати Ізюмської міської ради здійснюються на підставі бюджету міста, затвердженого рішенням сесії Ізюмської міської ради в кінці 2017 року.

Проте, у витратах бюджету не було передбачено судових витрат для сплати судового збору по даній справі. В свою чергу, вирішення даного питання потребує часу для додаткового фінансування, у зв'язку з чим просив суд згідно положень ст. 133 КАС України відстрочити йому сплату судового збору.

Суд вважає клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Згідно положень ч.5 ст. 161 КАС України, у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

В свою чергу, за правилами частини 2 статті 132 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім’ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров’ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Оскільки статтею 8 Закону України “Про судовий збір” передбачено можливість такого відстрочення виключно для фізичних осіб, а тому клопотання позивача, який є суб'єктом владних повноважень, про відстрочення сплати судового збору по даній справі задоволенню не підлягає.

Зазначене узгоджується з практикою Верховного Суду щодо розгляду клопотань Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ “Комерційний банк” “Український фінансовий світ” про звільнення та відстрочення сплати судового збору (ухвали Верховного Суду від 29.12.2017 року та від 26.01.2018 року по справі №826/11019/15 (К/9901/2084/17).

Згідно частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Усуваючи недоліки позовної заяви позивачу - суб'єкту владних повноважень, необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог ст. 161 КАС України надавши до суду оригінал платіжного документу про сплату судового збору в розмірі 9 308,99 грн. згідно положень ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Реквізитами для перерахування судового збору є: одержувач: УДКСУ у Основ'янському районі м. Харкова, код 37999628, банк одержувача: ГУДКСУ у Харківській області, МФО 851011, рахунок 4011, код бюджетної класифікації: 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім'я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд".

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання Ізюмської міської ради про відстрочення сплати судового збору по справі № 820/4794/18 за позовом Ізюмської міської ради до Ізюмської районної ради Харківської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії, стягнення суми - залишити без задоволення.

Позовну заяву Ізюмської міської ради до Ізюмської районної ради Харківської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії, стягнення суми - залишити без руху.

Надати позивачу термін - не більше десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін.

Роз'яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.В.Шевченко