Справа № 816/108/18
Суддя: Калитка О.М.
Дата ухвалення: 2018-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2018 р. м. ХарківСправа № 816/108/18
Харківський апеляційний адміністративний суд

у складі колегії:

головуючого судді: Калитки О. М.

суддів: Калиновського В.А. , Чалого І.С.

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 23.03.2018, суддя І інстанції Г.В. Костенко, місце складання м. Полтава, повний текст складено 02.04.18 по справі № 816/108/18

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОЛТАВСЬКИЙ ДОМОБУДІВЕЛЬНИЙ КОМБІНАТ"

до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Полтавський домобудівельний комбінат", звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області, в якому просив суд визнати протиправною та скасувати постанови Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області від 05.12.2017 №П-30-17-ю/1016-73/30 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування адміністративного позову позивач посилався на те, що оскаржувана постанова винесена відповідачем безпідставно та підлягає скасуванню, оскільки позивач виконував будівельні роботи на об'єкті будівництва "Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Параджанова, 3 в с. Розсошенці, Полтавського району, Полтавської області" згідно декларації про початок будівельних робіт №ПТ 81, зареєстрованої відповідачем 10.02.2015, ІІІ категорії складності; повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованого відповідачем 13.03.2015 за №ПТ 43; повідомлення позивача від 03.04.2015 про зміни в проектній документації щодо збільшення поверховості до 10 поверхів та зміни в техніко-економічних показниках, отриманого відповідачем 03.04.2015; повідомлення позивача від 17.02.2016 про зміни в проектній документації щодо збільшення поверховості до 10 поверхів та зміни в техніко-економічних показниках, отриманого відповідачем 17.02.2016, які відповідачем не оскаржені та не скасовані, тому посилання відповідача про те, що позивач виконав будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку по вул. Параджанова, 3 в с. Розсошенці, Полтавського району здійснено без дозволу на виконання будівельних робіт є безпідставними. Відповідач, зареєструвавши 07.06.2017 за № ПТ 96 Декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, не мав жодних зауважень чи заперечень до позивача, хоча в п. 1 Декларації про готовність до експлуатації об'єкта вказано категорію складності об'єкта, а в п. 11 вказано дозвільні документи, які надали право на початок виконання будівельних робіт, відповідач при наявності зауважень повинен був її повернути у відповідності ч. 6, ст. 39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" (редакція від 04.06.2017). Крім того, всупереч п. 10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244, відповідач склав протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не протягом трьох робочих днів з дня складення акта перевірки (04.07.2017), а майже через п'ять місяців (27.11.2017) з дня складення акта перевірки, тому не може бути підставою для прийняття постанови №П-30-17ю/1016-73/30 від 05.12.2017 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 23.03.2018 у справі № 816/108/18 задоволено адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтавський домобудівельний комбінат" до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про визнання незаконним та скасування постанови.

Визнано протиправною та скасовано постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області від 05 грудня 2017 року №П-30-17-ю/1016-73/30 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідач не погодився із рішенням суду та подав апеляційну скаргу, в якій зазначив, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушення норм матеріального та процесуального права, вказував, що зазначений об'єкт будівництва належить до 4 категорії складності, тому декларація про початок будівельних робіт не дає право на виконання будівельних робіт на об'єктах будівництва, просив суд скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог.

Позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що обґрунтовуючи наявність порушення норм законодавства з боку позивача, відповідач застосував норми закону, які не діяли на момент виконання позивачем будівельних робіт; крім того, зареєструвавши декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, відповідач не мав жодних зауважень чи заперечень до позивача та не повернув декларацію у відповідності ч. 6 ст. 39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності"; також посилався на порушення відповідачем порядку накладення адміністративного стягнення, просив суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, перевіривши рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду, ТОВ "Полтавський домобудівельний комбінат" виконував будівельні роботи на об'єкті будівництва: "Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Параджанова, 3 в с. Розсошенці, Полтавського району, Полтавської області" на підставі Декларації про початок будівельних робіт №ПТ 81, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Полтавській області 10.02.2015 (а.с.27-28); повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованого Департаментом ДАБІ у Полтавській області 13.03.2015 за №ПТ 43 (а.с.29-30); повідомлення від 03.04.2015 року про зміни в проектній документації щодо збільшення поверховості до 10 поверхів та зміни в техніко-економічних показниках (а.с.31), отриманого Департаментом ДАБІ у Полтавській області 03.04.2015, поданого на основі наказу ТОВ "Полтавський домобудівельний комбінат" за №24 від 26.03.2015, яким перезатверджено проект будівництва багатоквартирного житлового будинку по вул. Параджанова, 3 в с. Розсошенці, Полтавського району, Полтавської області; повідомлення Позивача від 17.02.2016 року про зміни в проектній документації щодо збільшення поверховості до 10 поверхів та зміни в техніко-економічних показниках (а.с.32), отриманого Департаментом ДАБІ у Полтавській області відповідачем 17.02.2016, поданого на основі наказу ТОВ "Полтавський домобудівельний комбінат" за №3 від 16.02.2016, яким перезатверджено проект будівництва багатоквартирного житлового будинку по вул. Параджанова, 3 в с. Розсошенці, Полтавського району, Полтавської області.

Департаментом ДАБІ у Полтавській області 07.06.2017 за № ПТ 96 зареєстровано Декларацію ТОВ "Полтавський домобудівельний комбінат" про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, ''Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Параджанова, 3 в с. Розсошенці, Полтавського району, Полтавської області". Подання та реєстрація вищевказаної Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності відбувалася згідно норм ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" (редакція від 04.06.2017) (а.с.19-26).

Згідно акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 04.07.2017, під час проведення позапланового заходу інспектором зафіксовано виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва: "Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Параджанова, 3 в с. Розсошенці, Полтавського району, Полтавської області" на підставі декларації про готовність до експлуатації об'єкта від 07.06.2017 за № ПТ 96. На момент перевірки виконання будівельних робіт завершено, об'єкт введено в експлуатацію. В акті перевірки від 04.07.2017 вказано, що Позивач виконав будівельні роботи з будівництва об'єкту що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з середніми наслідками (СС2), (IV категорія складності) - "Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Параджанова, 3 в с. Розсошенці, Полтавського району, Полтавської області" без отримання документу, що дає право на виконання будівельних робіт - дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, (IV-V категорії складності), що є порушенням п.3, ч. 1; ч. 7 ст. 34, ст. 37 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та відповідно до ч.1 ст. 376 Цивільного Кодексу України є самочинним будівництвом. Замовник-генпідрядник ТОВ "Полтавський домобудівельний комбінат" замість отримання дозволу на виконання будівельних робіт з будівництва об'єкту клас наслідків (відповідальності) (СС2), (IV категорія складності), як того вимагає п.3, ч. 1 ст. 34, ст. 37 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», подав органу державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду декларацію про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорії складності. До того ж об'єкт будівництва: "Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Параджанова, 3 в с. Розсошенці, Полтавського району, Полтавської області'' збудовано з істотними порушеннями будівельних норм і правил, затвердженої містобудівної документації об'єкт будівництва має 10 поверхів, що не відповідає містобудівним умовам та обмеженням наданих на "Будівництво багатоквартирного житлового будинку в с. Розсошенці, Полтавського району Полтавської області", згідно яких об'єкт будівництва має 9 поверхів.

На підставі акту перевірки від 04.07.2017 та протоколу П-30-17 Ю від 27.11.2017 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем прийнято постанову П-30-17ю/1016-73/30 від 05.12.2017 про притягнення позивача до відповідальності у вигляді застосування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в сумі 651940,00 грн.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що висновки акту перевірки від 04.07.2017 щодо самочинності будівництва та невідповідності поверховості об'єкта будівництва необґрунтованими та безпідставними, а відповідачем порушено вимоги Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244.

Колегія суддів погоджується з таким висновком виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553(далі - Порядок №553).

Згідно з частинами 3 та 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 16 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно ч. 1, ст. 34 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" (редакція від 04.06.2017) замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Згідно ч. 2, ст. 34 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності'' (редакція від 04.06.2017) зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності'' (редакція від 04.06.2017) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I-III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Згідно ч. 5 ст. 39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності'' (редакція від 04.06.2017) датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Відповідно до ч. 6 ст. 39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" (редакція від 04.06.2017) орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про готовність об'єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.

Згідно п.3 ч. 1 ст. 34 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" (редакція від 04.06.2017) замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 34 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" ( редакція від 10.06.2017) замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Згідно ч. 1 ст. 37 ЗУ ''Про регулювання містобудівної діяльності'' (редакція від 04.06.2017) право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 ЗУ ''Про регулювання містобудівної діяльності'' (редакція від 10.06.2017) право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Аналіз вищевикладених норм законодавства та встановлені колегією суддів обставини у справі дають підстави для висновку, що відповідачем безпідставно обґрунтовано порушення позивачем норм законодавства в редакції після 10.06.2017, а саме виконання ТОВ "Полтавський домобудівельний комбінат" будівельних робіт з будівництва об'єкту "Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Параджанова, 3 в с. Розсошенці, Полтавського району, Полтавської області" без отримання документу, що дає право на виконання будівельних робіт та необхідності отримання дозволу на виконання будівельних робіт з будівництва об'єкту клас наслідків (відповідальності) (СС2), (IV категорія складності), оскільки вказані норми не діяли в момент виконання ТОВ "Полтавський домобудівельний комбінат" будівельних робіт та в момент реєстрації Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності.

Згідно ч. 1 ст. 58 Конституції України передбачено, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.

У Рішенні Конституційного Суду України від 9 лютого 1999 року1-рп/99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) зазначено, що дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. До події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ним чинності. Заборона зворотної дії є однією з важливих складових принципу правової визначеності.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що з урахуванням повідомлення ТОВ "Полтавський домобудівельний комбінат" від 03.04.2015 та від 17.02.2016 про зміни в проектній документації щодо збільшення поверховості до 10 поверхів та зміни в техніко-економічних показниках, отриманих Департаментом ДАБІ у Полтавській області, а також з урахуванням листа за №02-29/619 від 18.05.2017 Щербанівської сільської Ради щодо розгляду звернення та внесення змін у містобудівні умови та обмеження №59 від 31.12.2014 надані на "Будівництво багатоквартирного житлового будинку в с. Розсошенці, Полтавського району Полтавської області", висновки акту перевірки від 04.07.2017 щодо самочинності будівництва та невідповідності поверховості об'єкта будівництва є необґрунтованими та безпідставними.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 4 ЗУ "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", передбачено, що порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 1 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244 (надалі - Порядок) передбачено, що цей Порядок визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Закон).

Згідно п. 9 Порядку про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 10 Порядку уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Згідно п. 13 Порядку протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Відповідно до п. 15 Порядку протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Згідно п. 17 Порядку відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Згідно п. 18 Порядку справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Відповідно до п. 20 Порядку посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує:

1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

3) чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;

4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Відповідно до п. 22 Порядку за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:

1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу);

2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Згідно останнього абзацу п. 23 Порядку постанова про накладення штрафу оголошується негайно після закінчення розгляду справи.

Разом з тим, матеріалами справи підтверджено, що головним інспектором будівельного нагляду Інспекційного відділу №1 Департаменту ДАБІ у Полтавській області Діденком В.В. складено акт позапланової перевірки 04.07.2017, а протокол П-30-17 Ю про правопорушення у сфері містобудівної діяльності складено 27.11.2017, тобто всупереч вимогам п. 10 Порядку.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що інспектором порушено вимоги Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Як вбачається з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що відповідачем не доведено правомірність постанови від 05.12.2017 №П-30-17-ю/1016-73/30 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Враховуючи вище викладене, колегія суддів приходить до висновку, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 23.03.2018 у справі № 816/108/18 відповідає вимогам ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому підстави для її скасування відсутні.

Доводи апеляційної скарги з наведених вище підстав висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 23.03.2018 по справі № 816/108/18 залишити без змін

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)О.М. Калитка
Судді(підпис) (підпис) В.А. Калиновський І.С. Чалий