Справа № 820/2983/18
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2018-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 червня 2018 р. № 820/2983/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Волошина Д.А.,

за участю секретаря судового засідання - Маргвелані І.Л.,

представника позивача - Губіна А.О.,

представника відповідача - Виноградова В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Промліт" до Головного управління Державної фіскальної служби України у Харківській області про скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Промліт" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 21.12.2017 в частині нарахування штрафу в сумі 22067,26 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що контролюючим органом проведено камеральну перевірку позивача, з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних за період складання - жовтень, листопад 2015 року, вересень, жовтень 2016 року, січень - квітень, липень - жовтень 2017 року, про що складено акт № 21344/20-40-12-13-19/37762217 від 24.11.2017. На підставі висновків акту перевірки, відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення № . Проте, позивач не погоджується із зазначеним рішенням та вважає, що дії відповідача при проведенні камеральної перевірки були протиправними, податкове повідомлення-рішення є незаконним та підлягає скасуванню, з огляду на порушення 30-ти денного строку для проведення камеральної перевірки, при цьому саме право на проведення камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних надано контролюючим органам з 01.01.2017, тоді як відповідачем проведено таку перевірку також за жовтень, листопад 2015 року, вересень, жовтень 2016 року.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечував, зазначивши, що порушення, встановлені в ході перевірки позивача, зафіксовані належним чином в акті перевірки, висновки якого стали підставою для винесення спірного податкового повідомлення-рішення. Контролюючий орган зазначив, що згідно норм податкового законодавства, чинних на момент проведення перевірки, переметом камеральної перевірки окрім питань правильності оформлення податкових декларацій можуть бути і інші питання своєчасність реєстрації податкових накладних. Нормами податкового законодавства не передбачено обмежень щодо повторності проведення камеральних перевірок за аналогією з нормою п. 78.2 ст. 78 Податкового кодексу України. У зв'язку із чим просив у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, судом встановлено наступне.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Промліт" пройшло передбачену законом процедуру державної реєстрації та набуло статусу юридичної особи з ідентифікаційним кодом 37762217.

Головним державним ревізором-інспектором відділу адміністрування податків і зборів юридичних осіб території обслуговування Центральної ОДПІ м. Харкова управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДФС у Харківській області Мазур О. С. 24 листопада 2017 року проведено камеральну перевірку Толвариства з обмеженою відповідальністю "Промліт", з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних за період складання - жовтень, листопад 2015 року, вересень, жовтень 2016 року, січень - квітень, липень - жовтень 2017 року, про що складено акт № 21344/20-40-12-13-19/37762217 від 24.11.2017.

Відповідно до висновку акту перевірки Товариством з обмеженою відповідальністю "Промліт" в порушення п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України несвоєчасно зареєстровано податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних за період складання - жовтень, листопад 2015 року, вересень, жовтень 2016 року, січень - квітень, липень - жовтень 2017 року на суму ПДВ 172686,30 грн.

На підставі вказаного акту перевірки контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від 21.0127.2017 №, яким за затримку реєстрації податкових накладних, згідно ст. 120-1 Податкового кодексу України, до позивача застосовано штраф у загальному розмірі 25092,27 грн.

Не погоджуючись із вказаним рішенням контролюючого органу Товариством з обмеженою відповідальністю "Промліт" подано скаргу до ДФС України, проте рішенням від 21.03.2018 № 9942/6/99-99-11-03-01-25 податкове повідомлення-рішення залишено без змін, а скарга без задоволення, у зв'язку із чим позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Щодо проведення камеральної перевірки з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних за період складання - жовтень, листопад 2015 року, вересень, жовтень 2016 року суд зазначає наступне.

Згідно з п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

При цьому, камеральна перевірка проводяться контролюючим органам в межах його повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пп.75.1.1 п.75.1 ст. 75 Податкового кодексу України (в редакції, що діяла до 01.01.2017), камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).

Порядок проведення камеральної перевірки встановлений статтею 76 Податкового кодексу України.

В редакції Податкового кодексу України, яка діяла щодо статті 76 до 01.01.2017, порядок проведення камеральної перевірки був наступним. Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

01 січня 2017 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21.12.2016 року №1797-VIII, яким до Податкового кодексу України внесено зміни, зокрема щодо контрольно-перевірочної роботи.

Підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, в редакції Закону України № 1797-VIII, викладено, в наступній редакції: предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах".

У той же час, у жовтні 2015 року - жовтні 2016 року за діючими нормами Податкового кодексу України для камеральної перевірки звітності з ПДВ встановлено особливий порядок камеральної перевірки саме цієї звітності. За п. 200.10 ст.200 ПК України протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних.

Отже, право проведення перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних в межах камеральної перевірки надано контролюючому органові з 01.01.2017.

Виходячи з цього суд вважає, що контролюючі органи камеральну перевірку звітності з ПДВ, у тому числі і з питань своєчасності надання цієї звітності, мають здійснювати в межах 30 денного терміну від дати закінчення граничного терміну надання цієї звітності або від дати фактичного надання цієї звітності, а перевірка показників податкової звітності після закінчення 30 денного терміну має проводитись в рамках документальної (виїзної чи невиїзної) перевірки платника податку з дотриманням вимог Податкового кодексу України для призначення, проведення та оформлення цих перевірок.

Тобто, своєчасність реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних може бути предметом камеральної перевірки лише з 01 січня 2017 року. В іншому випадку контролюючий орган має можливість провести позапланову перевірку, скласти акт та винести відповідне рішення на підставі висновків цього акта перевірки в межах строків, передбачених Податковим кодексом України.

При цьому, слід вказати на правову позицію викладену в постанові Верховного суду України від 27.01.2015 по справі №21-425а14, відповідно до якої, невиконання контролюючим органом вимог закону щодо порядку призначення та проведення перевірок призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Відповідно до п. 121-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України (в редакції, що діяла станом на грудень 2015 року) передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

Згідно п. 120-1.3 ст. 120-1 Податкового кодексу України (в редакції, що діяла станом на грудень 2015 року) передбачено, що Порядок застосування штрафних санкцій, передбачених цією статтею, затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Проте такий порядок затверджений не був. У зв'язку з цим, контролюючий орган не мав можливості застосувати штраф, передбачений ст. 120-1 ПК України за спірний період проведення камеральної перевірки.

Згідно пп. 4.1.4 ПК України якщо норма закону допускає неоднозначне трактування прав та обов'язків платника податків або контролюючого органу, рішення повинне прийматися на користь платника податків.

Також Законом України № 1797-VIII викладено в новій редакції статтю 120-1 Податкового кодексу, а саме: порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що відповідач у спірних правовідносинах під час проведення камеральної перевірки позивача за період з жовтня 2015 року по жовтень 2016 року не діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи те, що в ході судового розгляду було встановлено незаконність і протиправність проведення камеральної перевірки з питання своєчасної реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ "Промліт" граничних термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за період - жовтень, листопад 2015 року, вересень, жовтень 2016 року, то відсутні і правові наслідки такої перевірки у вигляді винесення податкового повідомлення-рішення, у зв'язку із чим податкове повідомлення-рішення № від 21.12.2017, в частині нарахування штрафу у розмірі 8334,66 грн є неправомірним та підлягає скасуванню.

Поряд із тим, щодо проведення камеральної перевірки з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних за період складання - січень - квітень, липень - жовтень 2017 року суд зазначає наступне.

Суд наголошує на тому, що Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21.12.2016 №1797-VIII, чинного з 01.01.2017, підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України доповнено другим абзацом відповідно до якого предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Аналіз зазначеної норми Податкового кодексу України свідчить, що на момент проведення перевірки предметом камеральної перевірки окрім питань правильності оформлення податкових декларацій можуть бути і інші питання такі як своєчасність реєстрації податкових накладних. Крім того, на думку суду своєчасність реєстрації податкових накладних може бути предметом камеральної перевірки лише з 01 січня 2017 року.

Суд звертає увагу, що нормами податкового законодавства не передбачено обмежень щодо проведення камеральних перевірок за аналогією з нормою п. 78.2 ст. 78 Податкового кодексу України, проведення камеральних перевірок податкової звітності та з інших підстав, свідчить що за один податковий період може бути проведено за різним предметом окрема камеральна перевірка.

Враховуючи те, що предметом камеральної перевірки є своєчасність реєстрації податкових накладних, суд приходить до висновку про правомірність проведення перевірки контролюючим органом.

Суд також вважає необґрунтованим посилання представника позивача на порушення терміну проведення камеральної перевірки, оскільки камеральна перевірка податкової декларації з питань правильності оформлення податкових декларацій та камеральна перевірка з інших питань є різними за своїм предметом та може бути проведена в різні строки.

Так, відповідно до п. 76.3 ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Відповідно до п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання.

Таким чином, враховуючи, що у даному випадку контролюючим органом проводилась камеральна перевірка щодо своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних за січень-квітень 2017 року та липень-жовтень 2017 року, Головним управлінням ДФС у Харківській області не порушено 1095 денного строку проведення перевірки.

Факт несвоєчасності реєстрації податкових накладних сторонами не заперечувався, а отже судом окремо не досліджувався.

Відповідно до абз.11 п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Таким чином, враховуючи правомірність проведеної камеральної перевірки за період складання - січень - квітень, липень - жовтень 2017 року та враховуючи порушення Товариством з обмеженою відповідальністю "Промліт" строків реєстрації податкових накладних у вказаний період, суд приходить до висновку, що податкове повідомлення-рішення № від 21.12.2017 в частині визначення штрафу у сумі 16757,61 грн за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних за 2017 рік, винесено у відповідність до вимог чинного законодавства.

Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого вирішує справи відповідно до Конституції України та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, розглянувши усі подані документи і матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги ТОВ "Промліт" підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до частини 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору..

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Промліт" (вул. Залютинська, буд. 6, м. Харків, 61177, код 37762217) до Головного управління Державної фіскальної служби України у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код 39599198) про скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити частково.

Скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби України у Харківській області № від 21.12.2017 в частині визначення штрафу у сумі 8334,66 грн.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Промліт" (вул. Залютинська, буд. 6, м. Харків, 61177, код 37762217) судові витрати в розмірі 881 (вісімсот вісімдесят одна) грн 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код 39599198).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 25 червня 2018 року.

Суддя Д.А. Волошин