Справа № 826/9007/18
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2018-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 червня 2018 року м. Київ № 826/9007/18

Суддя Окружного адміністративного суду м. Києва Смолій І.В., ознайомившись з позовною заявою та додатками Громадської організації «Мольфар» (03040, м. Київ, вул. Стельмаха, 6-а) до Міністерства освіти і науки України (01135, м. Київ, пр-т Перемоги, 10), ОСОБА_1 (АДРЕСА_1 про визнання протиправними наказів,

В С Т А Н О В И В:

Громадська організація «Мольфар» (надалі також - позивач) звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Міністерства освіти і науки України (надалі також - відповідач-1) та ОСОБА_1 (надалі також - відповідач-2), в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства освіти і науки України №138-к від 13.04.2018 про призначення на посаду ректора ОСОБА_1;

визнати протиправним та скасувати наказ ректора Національного авіаційного університету ОСОБА_1 №313/к від 13.04.2018 про звільнення ОСОБА_2 з роботи.

Згідно з п.3 ч.1 ст171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

За приписами п.4 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, зі змісту позовної заяви вбачається, що в якості відповідачів зазначено - Міністерство освіти і науки України та ОСОБА_1, проте у прохальній частині позову містяться вимоги до відповідача-1, без персоніфікації останнього.

Відтак, на виконання вимог даної ухвали суду позивачу слід надати уточнену позовну заяву із зазначенням у ній в якості відповідача, у тому числі у прохальній частині, осіб, до яких звертається з позовними вимогами: відповідний орган державної влади або посадову особу останнього з його персоніфікацією та зміст позовних вимог до кожного з них.

Відповідно до п.5 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; вказуються докази, що підтверджують вказані обставини.

За приписами ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до підходу, висловленого Вищим адміністративним судом України, як судом першої інстанції, відносно дотримання вимог до позовної заяви, зокрема, в ухвалі від 02.01.2015 у справі №800/590/14, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні юридичні факти.

При цьому, підставою позову є обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача. Предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Позовні вимоги відповідають предмету позову.

Між тим, недоліком позову є ненадання до позовної заяви доказів, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Аналогічний підхід підтримано Верховним Судом України при перегляді ухвал Вищого адміністративного суду України, як судом першої інстанції, зокрема, в ухвалах Верховного Суду України від 17.03.2015, від 24.02.2015, від 27.01.2015.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, у відповідності до частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом.

Водночас, ст.4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" закріплено, що з 01.01.2018 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1762,00 грн.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру. Отже, судовий збір за подання вказаної позовної заяви складає 3524,00грн.

У позовній заяві, позивач зазначає про звільнення останнього від сплати судового збору в порядку п.7 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п.7 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Однак, в позовній заяві не зазначено, які саме дії чи бездіяльність відповідачів при здійсненні владно-управлінських функцій спричинили порушення прав позивача у публічно-правових відносинах.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 248 КАС України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Громадської організації «Мольфар» до Міністерства освіти і науки України, ОСОБА_1 про визнання протиправними наказів, - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків.

Ухвала, відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Смолій