Справа № 821/1394/17
Суддя: Осіпов Ю.В.
Дата ухвалення: 2018-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 червня 2018 р.м.ОдесаСправа № 821/1394/17

Категорія: 11.3 Головуючий в 1 інстанції: Кузьменко Н.А.

Одеський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Осіпова Ю.В.,

суддів Бойка А.В., Єщенка О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 17 січня 2018 року (м. Херсон, дата складання повного тексту рішення 23.01.2018р.) по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області про визнання протиправним рішення та зобовязання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

15.09.2017 року ОСОБА_1 звернувся до Херсонського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до КДКА Херсонської області, в якому просив суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення КДКА №92 від 01.08.2017 року «Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю»;

- зобовязати КДКА Херсонської області провести повторний кваліфікаційний іспит щодо нього у найближчий час для проведення таких іспитів.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення відповідача про затвердження результатів складання кваліфікаційного іспиту та відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту було прийнято без врахування усіх положень та приписів діючого законодавства. ОСОБА_2 того, на думку позивача, відповідачем також було порушено як процедуру складання кваліфікаційних іспитів, так і процедуру оформлення спірного рішення, а також і процедуру самого оцінювання.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 17 січня 2018 року у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовлено у повному обсязі.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду 1-ї інстанції, ОСОБА_1 26.02.2018 року подав апеляційну скаргу, в якій зазначив, що судом, при винесенні оскаржуваного рішення порушено норми матеріального та процесуального права, просив скасувати рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 17.01.2018 року та прийняти нове, яким задовольнити його позовні вимоги у повному обсязі.

Згідно приписів п.п.1,2 ч.1 ст.311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю та/або неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Заслухавши суддю - доповідача, перевіривши матеріали справи і доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність належних підстав для її задоволення.

Судом першої інстанції встановлені наступні обставини справи.

31.07.2017 р. ОСОБА_1 складено письмовий іспит (білет №22), який, згідно відомості з оцінювання складання кваліфікаційного іспиту КДКА Херсонської області, було оцінено у 55 балів.

Згідно із протоколом засідання кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області від 31.07.2017 року №24, за результатами обговорення поставлених питань члени комісії одноголосно погодились із оцінкою письмового іспиту ОСОБА_1 голосували: «за» - 6 осіб, «проти» - не має.

01.08.2017 року КДКА Херсонської області винесено рішення №92, яким ОСОБА_1 вирішено вважати таким, що не склав кваліфікаційний іспит (письмовий) та відмовлено йому у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

Не погоджуюсь з такими діями та рішенням відповідача, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Вирішуючи справу по суті та повністю відмовляючи в задоволені позову, суд першої інстанції виходив з необґрунтованості та недоведеності позовних вимог та, відповідно, з правомірності дій та спірного рішення відповідача.

Колегія суддів апеляційного суду, уважно дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, погоджується з такими висновками суду 1-ї інстанції і вважає їх обгрунтованими, з огляду на наступне.

Згідно ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб визначений Конституцією та законами України.

Як слідує зі змісту вимог ч.1 ст.6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012р. №5076-VI, «адвокатом» може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Частиною 1 ст.8 вказаного Закону №5076 визначено, що особа, яка виявила бажання стати адвокатом та відповідає вимогам ч.ч.1,2 ст.6 цього Закону, має право звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцем проживання із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту.

Так, згідно із ч.ч.1,2 ст.9 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», кваліфікаційний іспит - є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом. Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону. Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України.

Ч.5 ст.9 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом 30 днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов'язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Відповідно до вимог ч.1 ст.50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

У відповідності до положень ч.5 ст.50 цього ж Закону, до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, організація та проведення кваліфікаційних іспитів; прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

А згідно із ч.6 цієї ж статті 50, засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.

ОСОБА_2 того, ч.7 ст.50 даного Закону визначено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.

На виконання положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013р. №270 було затверджено «Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні».

Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. У засіданні палати з правом голосу може приймати участь голова КДКА (п.1 розділу 4 Порядку №270).

Так, відповідно до п.10 розділу 4 Порядку №270, Кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури на основі Програми складення кваліфікаційного іспиту формують та затверджують рішення КДКА екзаменаційні білети, кожний з яких підписується головою КДКА та затверджується печаткою КДКА. Для складення письмового та усного іспитів формуються та використовуються окремі екзаменаційні білети (екзаменаційні білети для складення письмового іспиту та екзаменаційні білети складення усного іспиту).

Пунктом 1 розділу 5 Порядку №270 визначено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про допуск/відмову до складання іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту/відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту приймається складом кваліфікаційної палати КДКА відкритим головуванням простою більшістю голосів та підписується Головою КДКА, головою кваліфікаційної палати та секретарем КДКА.

Рішення викладається українською мовою в письмовій формі і повинно містити: дані про дату його прийняття, персональний склад членів кваліфікаційної палати, прізвище, ім'я, по-батькові особи, відносно якої приймається рішення, інформацію про кількість балів за результатами оцінювання іспиту, дані про прийняте рішення щодо видачі/відмову у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту (пункт 4 розділу 5 Порядку).

Так, як встановлено з матеріалів справи судами обох інстанцій, 31.07.2017 року відбулось засідання кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області, на якому були присутні 5 із 6 членів палати: голова КДКА Херсонської області - ОСОБА_3, голова кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області - ОСОБА_4, секретар кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області - ОСОБА_2 та члени кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області: ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_7, тобто засідання відбулось при наявності кворуму, передбаченого ч.6 ст.50 Закону № 5076-VI.

Разом з тим, оскільки позивач не виявив належних знань при складанні (письмового) іспиту, кваліфікаційна палата КДКА Херсонської області рішенням від 01.08.2017 року відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, яке було підписане 3 членами кваліфікаційної палати.

З вказаного вбачається, що спірне рішення прийняте повноважним складом кваліфікаційної палати та передбачений законом порядок прийняття рішення за результатами письмового іспиту порушено не було.

Отже, за таких обставин, позовні вимоги ОСОБА_1 в частині зобовязання КДКА Херсонської області провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час для проведення таких іспитів задоволенню не підлягають, оскільки останнім було складено іспит з додержанням процедури, а так як він фактично оскаржує правильність наданої оцінки його відповідям на запитання білету №22, то проведення повторного іспиту ніяким чином не впливає на правильність таких відповідей.

Що стосується доводів апелянта про те, що ним під час кваліфікаційного оцінювання виконано завдання у відповідності до чинного законодавства, а тому рішення відповідача підлягає скасуванню за необґрунтованістю, то колегія суддів звертає увагу на те, що наведені вище положення чинного у своїй сукупності свідчать про самостійне право КДКА Херсонської області на вирішення певного кола питань (у тому числі й оцінювання іспиту особи, яка має намір стати адвокатом) в межах закону.

Дискреційні повноваження КДКА дають можливість на власний розсуд (без узгодження) визначати зміст рішення або вибрати один із кількох варіантів рішення. Такі повноваження обумовлені певною свободою (вільним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

У зв'язку з цим, колегія суддів, як і суд 1-ї інстанції, приходить до аналогічного висновку, що при оцінюванні знань ОСОБА_1 за результатами іспиту кваліфікаційна комісія КДКА Херсонської області діяла у межах власної дискреції, що визначається завданнями та функціями, покладеними на даний орган в силу Закону.

Також, слід зазначити, що аналогічна правова позиція з даного спірного питання була вкладена і Вищим адміністративним судом України, зокрема в ухвалі від 14.07.2016 року по справі №К/800/1383/16.

Отже, у звязку з вищезазначеними обставинами, заявлені позивачем вимоги щодо визнання незаконним та скасувати рішення відповідача №92 від 01.08.2017 року «Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю» задоволенню не підлягають, оскільки відповідач користується незалежним дискреційним правом щодо оцінювання результатів іспиту.

До того ж, ще слід зазначити й про те, що відповідно до приписів ст.ст.9,77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно ст.90 цього ж Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

А відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи вищевикладене, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції порушень норм матеріального і процесуального права при вирішенні даної справи не допустив, вірно встановив фактичні обставини справи та надав їм належної правової оцінки. Наведені ж у апеляційній скарзі доводи, правильність висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на припущеннях та невірному трактуванні норм матеріального права.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 КАС України, суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Отже, за таких обставин, колегія суддів апеляційного суду, діючи виключно в межах доводів апеляційної скарги, відповідно до ст.316 КАС України, залишає цю апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду 1-ї інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст.308,311,315,316,321,322,325,329 КАС України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 17 січня 2018 року без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 21 червня 2018р.

Головуючий у справі

суддя-доповідач: ОСОБА_8

Судді: А.В. Бойко

ОСОБА_9