Справа № 817/1899/16
Суддя: Бердій М. А.
Дата ухвалення: 2018-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 817/1899/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2018 року м.Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області

в складі судді Бердія М.А.,

при секретарі Мельничук В.Л.,

з участю представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, суд

В С Т А Н О В И В:

Представик позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги позивача підтримав з підстав викладених у позовній заяві та письмових поясненнях до позову, просить суд скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 25 жовтня 2016 року №257-ф про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 за ч.7 ст.96-1 КУпАП та накладення на нього адміністративного стянення у виді штрафу в розмірі 6800 грн.

Представник відповідача ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги позивача не визнав з підстав викладених у запереченнях на адімінстративний позов, просить суд відмовити в задоволенні позову.

Суд, заслухавши представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2, дослідивши письмові докази по справі, приходить до наступного.

Як було встановлено в судовому засіданні, 18 жовтня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу з нагляду за діляністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області ОСОБА_5 була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ФОП ОСОБА_6, інженера технічного нагляду ОСОБА_3, відповідального за виконання будівельних робіт ТОВ «Архіпроектбуд» ОСОБА_7, керівника групи авторського нагляду ОСОБА_8 під час реконструкції з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по вул. Короленка, 1-а в м. Рівне. Дана первірка проводилася на підставі направлення №636 та у зв'язку із зверненнями юридичної особи від 01.09.2016 року № 195, від 01.09.2016 року № 196, від 09.09.2016 року № 202 та від 19.09.2016 року № 208. За результатами вказаної позапланової перевірки інспектором Цимбалюком О.В. був складений акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким встановлено, що технічний нагляд здійснює інженер технічного нагляду ОСОБА_3 (кваліфікаиійний сертифікат від 29.05.2015 серія AT №003576), відповідно наказу від 08.08.2016 № 8/08 з порушенням абзацу 2 підпункту 1 п.5 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об»єкта архітектури, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року №903, оскільки не відображено в загальному журналі робіт зауважень стосовно порушення вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, оскільки:

-на час виконання будівельних робіт на обєкті будівництва «Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по вул. Корольова,1-а м. Рівне» експлуатується кафе «Джем» - працює персонал, наявні відвідувачі, працює кухня, підрядником ТОВ «Архіпроектбуд» з однієї сторони та власником кафе ОСОБА_9 (ФОП ОСОБА_6), які експлуатують обєкт з другої сторони не оформлено акт-допуск на виконання будівельно-монтажних робіт на території діючого підприємства (організації), що є порушенням п.2.1.1 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва»; п. 1.8 ДБН В. 1.2-12-2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки»; п.4.14 ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві»;

-на обєкті влаштовано тимчасову огорожу, на якій вздовж руху пішоходів відсутній захисний козирок із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів, що є порушенням вимог п.6.2.1 та п.6.2.5 розділу 6 ДБН А.3.2.2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення».

На підставі вказаного акту перевірки 20 жовтня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу з нагляду за діляністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області ОСОБА_5 відносно ОСОБА_3 складено протокол про адміністративне правопорушення передбаченого ч.7 ст.96-1 КУпАП - здійснення технічного нагляду з порушенням вимог законодавства.

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення головним інспектором будівельного нагляду відділу з нагляду за діляністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області ОСОБА_5 винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 257-ф від 25.10.2016 року про накладення на позивача штрафу в розмірі 6 800 (шість тисяч вісімсот) грн.

Згідно із ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Частина 1 статті 41 цього Закону передбачає, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пункт 7 Порядку № 553 передбачає, зокрема, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пункт 11 Порядку № 553 передбачає, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Згідно з пунктом 13 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Як визначено п.п. 16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Пунктом 18 Порядку № 553 передбачено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до пункту 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до ч. 7 ст. 96-1 КУпАП здійснення технічного нагляду з порушенням вимог законодавства тягне за собою накладення штрафу на особу, яка здійснює технічний нагляд, від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Норми ДБН А.3.2-2-2009 "Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення" (далі - ДНБ) поширюються на загальнобудівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд (далі - будівельно-монтажні роботи).

Відповідно до п. 6.2.1 ДБН, будівельні майданчики та виробничі дільниці повинні бути огороджені згідно з ГОСТ 23407. Конструкція захисних огорож повинна відповідати таким вимогам: огорожі, що прилягають до місць проходу людей за межами будівельного майданчика, повинні мати висоту не менше ніж 2 метра і бути обладнані суцільним захисним козирком із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів; ці огорожі повинні бути без прорізів, крім воріт і хвірток, які охороняються протягом робочого часу і замикаються після закінчення робіт.

Згідно із п. 6.2.5 ДБН, входи до будівель (споруд), що споруджуються, на період будівництва слід захистити зверху суцільним козирком шириною не менше ширини входу до будинку (споруди) і довжиною - відповідно до розміру небезпечної зони, що визначається згідно з додатком ОСОБА_10 необхідно зберігати до вводу будинку в експлуатацію. Кут, що виникає між козирком та розташованою вище стіною, повинен бути 70° - 75°. За довжини козирка понад допускається встановлювати під зазначеним кутом тільки частину козирка безпосередньо над входом під козирок. У разі, коли розрахункова довжина козирка (додаток Е) перевищує межі будмайданчика, необхідно використовувати суцільні або сітчасті захисні системи огородження робочих горизонтів, які запобігають падінню елементів конструкцій та інших предметів з висоти в небезпечну зону. Конструкції цих систем необхідно визначати в ПВР.

З матеріалів справи вбачається, що позивач, як на підставу звернення до суду з адміністративним позовом зазначає, що оскаржувані рішення прийнятті протиправно, оскільки під час перевірки будівельні роботи на об'єкті будівництва: «Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по вул. Короленка, 1-а в м. Рівне», не проводились на підставі ухвали Господарського суду Рівненської області від 29.09.2016 року у справі № 918/1003/16.

Суд вважає, що зазначені обставини заслуговують на увагу виходячи з наступного.

Відповідно до ухвали Господарського суду Рівненської області від 26 вересня 2016 року по справі № 918/1003/16 вжито заходів забезпечення позову, шляхом заборони ФОП ОСОБА_6 та будь-яким іншим особам здійснювати будівельні роботи з будівництва (реконструкції) кафе-бару-клубу «Джем», що знаходиться за адресою: м. Рівне, вул. Короленка, 1-а до набрання рішенням Господарського суду Рівненської області законної сили.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконавче провадження» дана ухвала є виконавчим документом, який набирав законної сили з 26.09.2016 року та може бути пред'явлена до виконання протягом року з моменту прийняття.

На підставі зазначеної ухвали державним виконавцем Рівненського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Рівненській області винесено постанову про відкриття виконавчого провадження від 27.09.2016 року ВП № 52381272.

Вимоги зазначеної ухвали замовником будівництва ФОП ОСОБА_6 та підрядником ТОВ «Архіпроектбуд» було виконано, будь-які будівельно-монтажні роботи на об'єкті після 26.09.2016 року не виконувались.

Також судом встановлено, що 04 жовтня 2016 року на об'єкті будівництва «Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по вул. Короленка, 1-а в м. Рівне» складено акт про те, що у зв'язку і зборами мешканців житлового будинку по вул. Короленка, 3-а в м. Рівне, з участю замовника будівництва ФОП ОСОБА_6 та призупиненням виконання будівельно-монтажних робіт згідно ухвали суду від 26.09.2016 року був демонтований захисний козирок тимчасової огорожі на час призупинення будівельно-монтажних робіт. При відновленні будівельно-монтажних робіт козирок має бути змонтовано згідно проекту виконання робіт.

Згідно п. 1.1. та п. 1.2. ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» ці норми поширюються на загально будівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд (далі будівельно - монтажні роботи). ОСОБА_11 визначають вимоги з охорони праці та промислової безпеки під час виконання будівельно-монтажних робіт.

Крім того п. 4.1 ДБН А.3.1-5-2009 визначено, щоці норми містять вимоги з безпеки праці та виробничого середовища у сфері будівництва, охорони довкілля під час виконання будівельно-монтажних робіт.

Таким чином, з наведеного вбачається, що до представника технічного нагляду можуть бути застосовані санкції за невнесення до загального журналу робіт зауважень щодо невиконання підрядником вимог ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві» виключно у разі виконання будівельно-монтажних робіт на об'єкті. У випадку коли такі роботи не виконуються на законній та обґрунтованій підставі (в даному разі - на підставі ухвали Господарського суду Рівненської області від 26 вересня 2016 року по справі № 918/1003/16) відповідальність виключається.

Разом з тим слід зазначити, що некоректним є посилання контролюючого органу на порушення підрядною організацією ТОВ «Архіпроектбуд» п. 6.2.1 ДБН А.3.2.2-2009 «Охорона праці: промислова безпека у будівництві. Основні положення» відповідно до якого будівельні майданчики та виробничі дільниці повинні бути огороджені згідно з ГОСТ 23407, так як відповідно до наказу Мінрегіонбуду від 30.12.2011 року № 450, ГОСТ 23407-78 "Ограждения инвентарные строительных площадок и участков производства строительно-монтажных работ. Технические условия" - визнано таким, що втратили чинність на території України, з 1 грудня 2012 року.

Щодо другого порушення, яке за висновком УДАБІ у Рівненській області мало місце (відсутній акт-допуску) слід зазначити, що згідно з пунктом 4.14 БДН А.3.2-2-2009 перед початком виконання робіт на території діючого підприємства або цеху замовник (підприємство) і генпідрядник за участю субпідрядних (підрядних) організацій зобов'язані скласти акт-допуск за формою згідно з додатком Д. Відповідальність за невиконання заходів, що передбачені актом-допуском, несуть керівники будівельно-монтажних організацій і діючого підприємства.

Судом встановлено, що на час проведення перевірки акт-допуск був у наявності, так як складений 21.09.2016 року.

Відповідно до ст. 67 Господарського кодексу України взаємостосунки підприємств з іншими підприємствами, організаціями, громадянами в усіх сферах господарської діяльності здійснюються на основі договорів, при цьому підприємства вільні у виборі предмета договору, визначенні зобов'язань, інших умов господарських взаємостосунків, що не суперечать законодавству України.

Сторонами будь-якого договору є замовник та підрядник. У розділі 4 Національного класифікатора України ДК 009:2010 «Класифікація видів економічної діяльності», затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 29.11.2010 № 530, визначено: «замовник - це суб'єкт, який вступає в договірні відносини з іншим суб'єктом (підрядником), що передбачають виконання підрядником певних завдань, зокрема частини виробничого процесу або повного виробничого процесу, надання послуг щодо підбору персоналу, допоміжних функцій»; «підрядник (субпідрядник) - це суб'єкт, що виконує певні завдання, зокрема частину виробничого процесу або повний виробничий процес, надання послуг щодо підбору персоналу, допоміжні функції».

Одним із першорядних питань є отримання підрядником допуску на територію суб'єкта господарювання та виділення йому території в умовах діючого підприємства.

Порядок укладання договору регулюється законодавством залежно від умов проведення та видів робіт (послуг), наприклад, у сфері будівництва - Загальними умовами укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженими постановою КМУ від 01.08.2005 № 668. У разі проведення робіт підрядником на підставі договору із замовником їх координація покладається на замовника, якщо інше не визначено договором (наприклад, координація робіт може бути покладена на генерального підрядника).

Залучення підрядника передбачає розробку заходів щодо забезпечення безпеки праці (охорони праці, пожежної безпеки, виробничої санітарії, екологічної безпеки). Заходи, що стосуються охорони праці на об'єктах будівництва, містяться в п. 4.13 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці та промислова безпека у будівництві. Основні положення» (НПАОП 45.2-7.02-12), п. 1.10 ДБН А.3.1-5:2009 «Управління, організація і технологія. Організація будівельного виробництва», п. 4.18 Правил безпеки під час реконструкції будівель і споруд промислових підприємств (НПАОП 45.2-1.12-01), у п. 6.1.2 Правил охорони праці при будівництві та ремонті об'єктів житлово-комунального господарства (НПАОП 45.2-1.02-90).

Відповідно до Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (НПАОП 0.00-4.12-05), з працівниками підрядника, які прибули на підприємство і беруть безпосередню участь у виробничому процесі на його території, повинні проводитися вступний та первинний інструктажі з питань охорони праці. У разі виділення підряднику окремої ділянки на території діючого підприємства інструктаж з його працівниками може не проводитися.

Також не потрібен інструктаж тим працівникам підрядника, які перебувають на території підприємства у справах, не пов'язаних із безпосереднім здійсненням виробничого процесу (наприклад, вирішення організаційних питань, участь у нарадах, громадських, спортивних та інших заходах, що проводяться на території підприємства).

Залежно від умов проведення робіт можуть використовуватися різні форми документів, що надають право на ведення робіт на території діючого підприємства, посилання на які наведені в таблиці.

У документі, що регламентує порядок допуску підрядника на територію діючого підприємства (акті, акті-допуску, дозволі, ордері), повинна вказуватися конкретна відповідальна особа - представник діючого підприємства та міститися організаційно-технічні заходи, виконання яких є обов'язковим для залучених підрядником осіб.

До низки цих заходів належать, наприклад, такі: дотримання режиму роботи діючого підприємства; інформування про небезпечні та шкідливі виробничі чинники у прилеглих до місця виконання робіт зонах, а також про гранично допустимі концентрації шкідливих речовин у повітрі та рівні шуму під час проведення робіт; ознайомлення з додатковими вимогами щодо професійного добору залучених підрядником осіб (з урахуванням специфіки діючого підприємства); вжиття заходів та застосування засобів захисту від пошкоджень прилеглих до робочої зони будівель і споруд; організація руху залучених підрядником транспортних засобів та осіб; встановлення додаткових вимог щодо експлуатації засобів виробництва, зберігання матеріалів та використання енергоресурсів, інженерних комунікацій, приміщень або місць загального користування на території діючого підприємства; визначення видів робіт, які необхідно узгоджувати з відповідальною особою діючого підприємства, власниками інженерних комунікацій або відомчими (державними) органами.

Участь відповідальної особи діючого підприємства в узгодженні цих заходів обумовлена насамперед тим, що лише його представник має достовірну інформацію про специфіку експлуатації інженерних комунікацій, будівель, споруд та інших об'єктів на території підприємства.

Нормативні документи не вимагають наявності журналу з обліку документів, що регламентують допуск підрядника на територію діючого підприємства.

Під час первинного допуску працівників підрядника відповідальна особа діючого підприємства (допускач) повинна проводити інструктаж з питань охорони праці. На жаль, нормативні документи не містять однозначної вказівки щодо виду інструктажу та назви журналу, де повинен реєструватися цей вид інструктажу. Але в разі проведення підрядником робіт за нарядом-допуском допускач повинен провести інструктаж працівників підрядника з реєстрацією в наряді-допуску підрядника, тому такий інструктаж є цільовим.

Акт допуску зберігається разом з іншою будівельно - технічною документацією.

З урахуванням вищенаведеного, обставини, які виникають внаслідок виконання чи не виконання умов акту допуску під час будівництва на діюче підприємство, можуть бути перевірені уповноваженою особою у сфері охорони праці, а не відповідачем по справі.

Частиною 7 ст. 96-1 КУпАП, встановлено адміністративну відповідальність за здійснення технічного нагляду з порушенням вимог законодавства.

Відповідно до п. 2-3 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва обєкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903, технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об'єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об'єкта.

Технічний нагляд здійснюють особи, що мають виданий відповідно до законодавства архітектурно-будівельною атестаційною комісією кваліфікаційний сертифікат.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 20 жовтня 2016 року та постанови по справі про адміністративне правопорушення від 25 жовтня 2016 року № 257-ф посадовою особою відповідача вказано на порушення вимог абз. 2 пп. 1 п. 5 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва обєкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903.

Даною нормою передбачено, що особи, що здійснюють технічний нагляд: проводять перевірку наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об'єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо .

Водночас з аналізу суті порушення зазначеного у матеріалах справи про адміністративне правопорушення вбачається, що воно аж ніяк не стосується питань проведення чи не проведення позивачем перевірок наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об'єкта.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За вищевикладених обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, є доведеними та обґрунтованими, а тому підлягають до задоволення в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ч. 7 ст. 96-1 КУпАП, ст.ст. 6, 14, 72-77, 90, 139, 241-243, 245-246, 250, 286 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2)до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (, місцезнаходження: 33028, м.Рівне, вул.16 Липня, 38) про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, задоволити.

Скасувати постанову №257-ф винесену 25 жовтня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу з нагляду за діляністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області ОСОБА_5 про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч.7 ст. 96-1 КУпАП України та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 гривень.

Стягнути з Державної архітектурної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_3 понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 551,21 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський міський суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Рівненського

міського суду ОСОБА_12