Справа № 755/11427/17
Суддя: Гончарук В. П.
Дата ухвалення: 2018-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №: 2-а/755/43/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" квітня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді Гончарук В.П.

за участі секретаря Красновій І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань державно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в:

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до Департаменту з питань державно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради, про скасування постанови № 35/17 від 13.07.2017 року про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 96 КУпАП.

Представник позивача мотивує вимоги тим, що постановою директора Департаменту з питань державно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради ОСОБА_4 № 35/17 від 13.07.2017 року позивача ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП за порушення вимог ст. 23 Закону України ,,Про архітектурну діяльність" та накладено штраф у розмірі 1700 грн.

Оскаржувана постанова є незаконною та підлягає скасуванню, оскільки позивач не є суб'єктом адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 96 КУпАП в його діях відсутнім є склад правопорушення у сфері містобудівної діяльності як ,,неналежного затвердження проектної документації» так і ,,виконання будівельних робіт без належно затвердженої проектної документації".

Представником відповідача Департаменту з питань державно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради за довіреністю ОСОБА_5 до суду було подано заперечення на позовну заяву відповідно до якого в задоволенні вимог просила відмовити, оскільки твердження позивача не підтверджені належними доказами, є безпідставними та такими, що не відповідають дійсним обставинам справи. При виконанні своїх повноважень Департамент та його посадові особи діяли виключно на підставі та в межах повноважень і у спосіб, що передбачені законами України.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та представник не з'явилися. Представником ОСОБА_3 до суду було заяву проведення судових дебатів за його відсутності. Вимоги просив задовольнити з обставин викладених в позовній заяві.

Представник відповідача за довіреністю ОСОБА_5 в судове засідання не з'явилася, надала суду заяву про проведення судових дебатів за її відсутності. Проти задоволення вимог заперечила в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Статтею 19 Конституції України визначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Неправомірні рішення, дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, прийняті з порушенням прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, можуть бути оскаржені в порядку адміністративного судочинства. Це право передбачено ч. 2 ст. 55 Конституції України та статтею 6 КАС України.

Право оскарження рішень мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб'єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень суди, незалежно від підстав, наведених у позовній заяві, повинні перевіряти їх відповідність усім зазначеним вимогам (пункт 1 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ» від 6 березня 2008 року № 2).

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 р. № 294 визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція Україні (Держархібудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

У пункті 1 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затвердженого наказом №1000 від 08.09.2015 року (у редакції, що затверджена наказом Держархбудінспекції №1101 від 12.10.2015 року) зазначено, що Департамент є територіальним органом-структурним підрозділом Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відповідно до п.3 вказаного Положення основним завданням Департаменту є забезпечення реалізації державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у випадках, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» на території Київської області.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року (далі - Порядок № 553).

Головним державним інспектором інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом ОСОБА_6 було складено Акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № б/н, на об'єкті ,,Реконструкція квартири № 16-1 на вул. Регенераторна 4, у Дніпровському районі під стоматологічний кабінет з влаштуванням окремого входу» за адресою: м. Київ Дніпровський район вул. Регенераторна 4. Під час проведення заходу було виявлено ряд порушень, а саме: проектна документація розроблена з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності: з відхиленням від Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, виданих Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради від 01.11.2016 року (вимоги п.4,п5 ); проектом не передбачено та не виконано заходи з безперешкодного доступу для людей, які відносяться до мало мобільних груп населення; замовником будівництва ОСОБА_1 наведені не достовірні дані в декларації про початок виконання будівельних робіт із реконструкції квартири № 16-1 на вул. Регенераторна 4, в частині належно затвердженого проекту.

22.06.2017 року головним державним інспектором інспекційного відділу № 3 управління контролю за будівництвом ОСОБА_6 за результатами позапланової перевірки було винесено Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

22.06.2017 року головним державним інспектором інспекційного відділу № 3 управління контролю за будівництвом ОСОБА_6 було складено протокол відносно позивача ОСОБА_1 за порушення вимог ст. 23 Закону України ,,Про архітектурну діяльність».

Так, відповідно до ст. 23 Закону України ,,Про архітектурну діяльність » Замовники на проектування і будівництво об'єктів архітектури

мають право: обирати архітектора - розробника проекту або залучати його

за результатами архітектурного чи містобудівного конкурсу, обирати

підрядника на будівництво або залучати його за результатами

будівельного тендера; затверджувати проект, якщо він не суперечить законодавству, містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки; здійснювати контроль і технічний нагляд за додержанням вимог

містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки під час

проектування об'єкта архітектури, затвердженого проекту під час

будівництва; залучати осіб, які мають кваліфікаційний сертифікат, для

здійснення функцій замовника та інжинірингу.

13.07.2017 року постановою № 35/17 ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП за порушення вимог ст. 23 Закону України ,,Про архітектурну діяльність» та накладено штраф у розмірі 1700 грн.

Так , ч. 1 ст. 96 КУпАП передбачає відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції , реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд.

Порядок накладення штрафів за порушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244 (надалі - Порядок) визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Згідно ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Виходячи з наведеного, саме суб'єкт владних повноважень зобов'язаний довести, що він діяв законно, правомірно, у спосіб, встановлений законом, з дотриманням процедури і з забезпеченням прав особи, якої стосуються вчинювані дії чи прийняті рішення, обґрунтовано, об'єктивно.

Відповідно до ч.4 ст.71 КАС України, суб'єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази в справі.

Так, представником відповідача за довіреністю ОСОБА_5 на підтвердження правомірних дій Департаменту та його посадових осіб, до суду було подано заперечення з додатками, а саме: направлення для проведення позапланової перевірки № б/н від 11.05.2017 року; направлення для проведення планового (позапланового) заходу № б/н від 21.06.2017 року; декларацію про початок виконання будівельних робіт; припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт; наказ про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт;

Крім того посилання позивача на те, що він не є суб'єктом адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 96 КУпАП оскільки в його діях відсутній склад правопорушення у сфері містобудівної діяльності як ,,неналежного затвердження проектної документації» так і ,,виконання будівельних робіт без належно затвердженої проектної документації", що виключають його відповідальність, то такі доводи є безпідставними, оскільки суб'єктами відповідальність за порушення ч. 1 ст. 96 КУпАП є замовники будівництва.

Надані представником відповідача докази доводять те, що перевірка здійснена у встановленому законом порядку, а зібрані під час перевірки докази свідчать про порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

У зв'язку з вищевикладеним на переконання суду, із врахуванням встановлених судом фактичних обставин по справі, досліджених у судовому засіданні доказів, визначених судом норм матеріального і процесуального права, що врегульовують правовідносини між сторонами по справі, суд приходить до висновку, що відповідачем в належний спосіб доведено правомірність своїх дій та рішень, в зв'язку з чим заявлені позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими.

За викладених обставин, підстави для задоволення вимог позивача відсутні, оскільки вони не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду, та спростовані наданими відповідачем доказами.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 2,5-9,72-80,262,286 КАС України, ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», 23 Закону України ,,Про архітектурну діяльність » , 251, 256 КУпАП, суд-

У Х В А Л И В :

В задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Департаменту з питань державно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного адміністративного суду через районний суд ( а з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до Київського апеляційного адміністративного суду) протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ: