Справа № 810/2998/18
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2018-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 червня 2018 року м. Київ 810/2998/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши в м. Києві адміністративний позов Бобрицької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про зобов’язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулася Бобрицька сільська рада Києво-Святошинського району Київської області з позовом, в якому просить зобов’язати Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві сформувати та подати для виконання до Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві висновки про повернення з місцевого бюджету м. Києва до місцевого бюджету села Бобриця сум коштів, що надійшли в якості податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за об’єкти нерухомого майна, що розташовані в селі Бобриця Києво-Святошинського району Київської області, а також вчинити інші дії спрямовані на повернення до місцевого (сільського) бюджету села Бобриця з інших бюджетів всіх помилково зарахованих сум податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що розташоване в селі Бобриця Києво-Святошинського району Київської області, які були сплачені платниками податку – фізичними особами за звітні податкові періоди 2015-2017 років внаслідок неправильного зазначення контролюючими (фіскальними) органами у місті Києві у прийнятих ними податкових повідомленнях – рішеннях реквізитів бюджетного рахунку отримувача.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 171 КАС України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161, 172 цього Кодексу, яка містить перелік загальних для всіх позовних заяв елементів (реквізитів), що дають необхідну інформацію для вирішення судом питання про відкриття провадження в адміністративній справі.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху у зв’язку з наступним.

Так, зі змісту ч.5 ст. 160 КАС України слідує, що у позовній заяві зазначається:

- зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб’єкта владних повноважень;

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб’єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

Відповідно до ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов’язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб’єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб’єкта владних повноважень протиправними та зобов’язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб’єкта владних повноважень протиправною та зобов’язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб’єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб’єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб’єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб’єктів владних повноважень.

Суб’єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Як слідує з позовної заяви, позивач просить зобов’язати Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві сформувати та подати для виконання до Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві висновки про повернення з місцевого бюджету м. Києва до місцевого бюджету села Бобриця сум коштів, що надійшли в якості податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за об’єкти нерухомого майна, що розташовані в селі Бобриця Києво-Святошинського району Київської області, а також вчинити інші дії, спрямовані на повернення до місцевого (сільського) бюджету села Бобриця з інших бюджетів всіх помилково зарахованих сум податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що розташоване в селі Бобриця Києво-Святошинського району Київської області, які були сплачені платниками податку – фізичними особами за звітні податкові періоди 2015-2017 років внаслідок неправильного зазначення контролюючими (фіскальними) органами у місті Києві у прийнятих ними податкових повідомленнях – рішеннях реквізитів бюджетного рахунку отримувача.

Отже, позивачу необхідно конкретизувати свої позовні вимоги, а саме:

- подати висновки про повернення з місцевого бюджету м. Києва коштів у якому саме розмірі;

- конкретизувати, які саме дії необхідно зобов’язати відповідача вчинити;

- з яких саме бюджетів необхідно повернути кошти;

- зазначити прізвища ім’я по-батькові платників податку-фізичних осіб, якими було сплачено податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за період з 2015 по 2017 роки внаслідок неправильного зазначення контролюючими органами реквізитів у податкових повідомленнях-рішеннях;

- зазначити податкові повідомлення-рішення, на які посилається відповідач.

Крім того, позивач у позовній заяві на обґрунтування позовних вимог посилається на ст. 43 ПК України, яка регламентує порядок подання платником податку заяви про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов’язань, пені та її вирішення.

Як слідує з позовної заяви, платниками податку у розумінні ст. 43 ПК України є фізичні особи, які мають нерухоме майно в с. Бобриця.

Отже, позивачу необхідно зазначити, які саме його права порушені відповідачем при ненаданні висновку про повернення коштів .

Відповідно до ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені ст. 4 Законом України «Про судовий збір».

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою, розмір судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Майновими вимогами є будь-які вимоги суб’єктів права, що пов’язані з володінням, користуванням, розпорядженням, обміном, розподілом майна, у тому числі нерухомими та рухомими речами, грошами (грошовими коштами).

Позовні вимоги позивача в частині вчиненням інших дій спрямовані на повернення до місцевого бюджету всіх помилково зарахованих суд податку на нерухоме майно мають майновий характер, оскільки вирішення судом даного спору матиме очевидний економічний ефект для позивача.

Позивачем додано до позовної заяви платіжне доручення від 16.05.2018 № 142 на суму 1762 грн., однак, з позовної заяви, викладеної в даній редакції, суд не моє можливості встановити ціну позову та відповідно визначити суму судового збору, а тому позивачу необхідно зазначити ціну позову та надати докази сплати судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам ст. 161 КАС України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлює строк, достатній для усунення недоліків.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені у п’ятиденний строк з дня отримання позивачем копії даної ухвали.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Бобрицької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про зобов’язання вчинити певні дії – залишити без руху.

Встановити позивачу п’ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз'яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Лапій С.М.