Справа № 522/14699/17
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2018-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 червня 2018 р.м.ОдесаСправа № 522/14699/17

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Бойчук А.Ю.

Одеський апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Шеметенко Л.П.

судді Димерлія О.О.

судді Єщенка О.В.

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 6 березня 2018 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

В серпні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області по справі про адміністративне правопорушення від 14.07.2017 року №302 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначив, що висновки про недопущення позивачем контролюючого органу до перевірки не відповідають дійсності, не підтверджені належними доказами та складені з грубим порушенням вимог містобудівного законодавства. Зазначені обставини свідчать про необґрунтованість адміністративного стягнення, що є безумовною підставою для скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 6 березня 2018 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправною та скасовано постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області по справі про адміністративне правопорушення від 14.07.2017 року №302 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, неповне зясування обставин справи, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено наступні обставини справи.

Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області складено акт від 30.06.2017 року про недопущення ОСОБА_1 посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкт будівництва «споруда (курінь) №1, ГО «ДТРА «Крижанівка», причал №218, за адресою: Лиманський район, Одеська область, кадастровий номер земельної ділянки: :02:001:2630» (а.с. 8).

На підставі виявлених обставин інспектор вбачав в діях ОСОБА_1 склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, у звязку із чим оформлено протокол від 30.06.2017 року про адміністративне правопорушення (а.с. 15).

Розглянувши вказані матеріали, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області винесено постанову від 14.07.2017 року №302, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення в розмірі 6 800 грн. (а.с. 10-12).

Не погоджуючись з вказаною постановою, посилаючись на її незаконність, позивач звернувся до суду з позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Вирішуючи справу та задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що висновки державного архітектурно-будівельного контролю, проведеного з порушенням вимог законодавства, не можуть враховуватись при вирішенні питання щодо наявності підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов висновку про необґрунтованість адміністративного стягнення та наявність підстав для скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про задоволення позову, проте вважає, що вони не у повній мірі відповідають нормам процесуального права, у звязку із чим апеляційна скарга має бути частково задоволена, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.п. 5, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

За правилами п. 9 Порядку від 23.05.2011 року №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Приписи п. 14 Порядку від 23.05.2011 року №553 визначають серед вимог, які зобов'язаний виконувати суб'єкт містобудування, таку як допуск посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, подання документів, пояснень, довідок, відомостей, матеріалів з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п.п. 16, 17 Порядку від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Згідно із п. 20 Порядку від 23.05.2011 року №553 протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою органу у двох примірниках складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Таким чином, лише наявність в діях субєкта містобудування порушень у сфері містобудівної діяльності ініціює посадову особу органу скласти відповідний акт, протокол, припис та застосувати до субєкта заходи адміністративного стягнення.

Як вбачається з матеріалів справи, органом державного архітектурно-будівельного контролю листом від 31.05.2017 року №1015-01/11-5149 з метою здійснення контролю повідомлено позивача про необхідність зявитись 23.06.2017 року о 12:30 годині з копією договору суборенди земельної ділянки, укладеного з ГО «ДТРА «Крижанівка», причал №218, та надати правоустановчу та дозвільну документацію на розташовану будівлю та споруду (курінь) (а.с. 47).

Колегія суддів враховує, що матеріали справи не містять відомостей щодо виходу інспектора на перевірку за вказаної адресою, а також належним чином оформлених доказів про недопущення позивачем інспектора на перевірку у призначені дату та час.

Водночас, актом зафіксований факт про недопущення ОСОБА_1 посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкт 30.06.2017 року.

Згідно матеріалів справи та як не спростовується апелянтом, повідомлень про необхідність присутності та надання відповідної документації у вказаний строк на адресу позивача не надсилалось.

Колегія суддів зазначає, що за правилами п.п. 12, 13 Порядку від 23.05.2011 року №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

В свою чергу, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зокрема, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Однак, відповідачем не зазначається та матеріали справи не містять доказів про не допущення позивачем інспектора до перевірки обєкту 23.06.2017 року, тобто у день, коли орган контролю вказав позивачу на обовязок бути присутнім на перевірці та надання необхідних документів.

Відповідно до ч. 2 ст. 188-42 КУпАП недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Однак, оскільки факт недопущення позивачем до перевірки контролюючого органу не підтверджений належними доказами, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про необґрунтованість адміністративного стягнення та наявність підстав для скасування постанови субєкта владних повноважень.

Водночас, колегія суддів враховує те, що за приписами п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності суд у разі скасування рішення суб'єкта владних повноважень має закрити справу про адміністративне правопорушення.

Також, слід зазначити, що відповідно до ч.ч. 2, 4 ст. 317 КАС України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Проаналізувавши наведені норми, колегія суддів вважає, що відсутність у рішенні суду першої інстанції висновку про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення не є порушенням правил адміністративного процесуального законодавства, яке призвело до неправильного вирішення справи та свідчить про наявність обставин для скасування судового рішення.

Разом з цим, колегія суддів вважає, що відповідно до ч. 4 ст. 317 КАС України рішення суду підлягає зміні шляхом доповнення її резолютивної частини висновком про закриття справи про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 272, 286, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області задовольнити частково.

Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 6 березня 2018 року змінити, доповнивши її резолютивну частину абзацом наступного змісту: «Справу про адміністративне правопорушення закрити».

В іншій частині судове рішення залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судове рішення складено у повному обсязі 21.06.2018 р.

Головуючий, суддя: Л.П. Шеметенко

Суддя: О.О. Димерлій

Суддя: О.В. Єщенко