Справа № П/811/1343/17
Суддя: Юрко І.В.
Дата ухвалення: 2018-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

19 червня 2018 рокусправа № П/811/1343/17

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючий суддя: Юрко І.В.

судді: Чабаненко С.В. Чумак С.Ю.

секретарі судового засіданні ОСОБА_1,

за участі представника позивача ОСОБА_2,

представника третьої особи ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_4 на постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2017 року у справі №П/811/1343/17 (головуючий 1-ї інстанції Хилько Л.І., рішення ухвалено в приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду) за позовом Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області до Управління Держпраці у Кіровоградській області, (третя особа - ОСОБА_4) про скасування уточнення до інформаційної довідки,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач 01.08.2017 року звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Держпраці у Кіровоградській області, (третя особа - ОСОБА_4), в якому просив скасувати уточнення до інформаційної довідки від 21.03.2017 року №С/271-04-03.

Постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2017 року позовні вимоги задоволено.

Визнано недійсним та скасовано уточнення до інформаційної довідки від 21.03.2017 року №С/271-04-03.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що судом першої інстанції під час розгляду справи не зясовано всі обставини, не досліджено в повній мірі та не надано правову оцінку доказам, які мають значення для вирішення справи та зроблено висновки, які суперечать фактичним обставинам справи, що призвело до постановлення рішення з порушенням норм матеріального і процесуального права.

Позивач надав суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити вимоги скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Представник третьої особи в судовому засіданні апеляційної інстанції вимоги апеляційної скарги підтримав, просив їх задовольнити.

Представник позивача проти вимог апеляційної скарги заперечувала, просила залишити їх без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Представник відповідача та третя особа в судове засідання апеляційної інстанції не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до частини другої статті 313 Кодексу адміністративного судочинства України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до частин першої та другої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обовязковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача та представника третьої особи, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, встановила наступне.

Судом першої та апеляційної інстанції встановлено, що у колишнього працівника Смолінської шахти ДП «СхідГЗК» ОСОБА_4 виявлено підозру у професійному захворюванні. За матеріалами наданими роботодавцем та узгодженими відділенням виконавчої дирекції Фонду відповідачем складена інформаційна довідка про умови праці потерпілого №01-22-03/2822 від 12 вересня 2016 року (а.с.4-7).

20 лютого 2017 року ОСОБА_4 звернувся до Управління Держпраці з заявою, в якій просив уточнити та доповнити зазначені в інформаційній довідці від 12 вересня 2016 року данні по показниках важкості праці на робочому місці електрослюсаря (слюсаря) чергового та з ремонту устаткування (а.с.8).

Відповідачем розглянуто вказану заяву та 21.03.2017 року за № С/271-04-03 до Українського науково-дослідного інституту промислової медицини направлено уточнення до інформаційної довідки про умови праці №01-22-03/2822 від 12.09.2016 року (а.с.9).

Даним уточненням скасовано показники важкості, що зазначені в інформаційній довідці від 12.09.2017 року.

Позивач не погодився з таким уточненням інформаційної довідки, та оскаржив її до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції зазначив, що оскільки Порядком №614 встановлено, що тільки лікувально-профілактичні заклади, яким надано право встановлювати остаточний діагноз щодо професійних захворювань, можуть надсилати запит в заклади державної санітарно-епідеміологічної служби з обґрунтуванням необхідності доповнень до санітарно-гігієнічної характеристики, та в матеріалах справи відсутні докази такого звернення, спірне уточнення до інформаційної довідки отримано у спосіб, що не передбачено Порядком, а відтак таке уточнення є недійсним.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Спірні правовідносини врегульовано Законом України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», Порядком складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоровя №614 від 13.12.2004 року та зареєстровано Міністерством юстиції України 23.02.2005 року №260/10540 (далі по тексту - Порядок № 614).

Відповідно до пункту 5 ч.1 ст.4 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополлуччя населення» громадяни мають право на достовірну і своєчасну інформацію про стан свого здоровя, здоровя населення, а також про наявні та можливі фактори ризику для здоровя та їх ступінь.

Пунктами 1.3.-1.6. Порядку №614 передбачено, що санітарно-гігієнічна характеристика умов праці складається в разі підозри в працівника професійного захворювання (отруєння) (далі-санітарно-гігієнічна характеристика) та є одним з документів, з урахуванням якого в кожному конкретному випадку вирішується питання про звязок хронічного захворювання (отруєння) з впливом виробничих факторів і трудового процесу (далі - виробничі фактори) з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння). Фактори виробничого середовища і трудового процесу (далі-виробничі фактори) з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння).

До факторів виробничого середовища і трудового процесу належать шкідливі речовини, фізичні фактории: шум, інфразвук, ультразвук, неіонізуюче, іонізуюче випромінювання, мікроклімат, важкість та напруженість праці тощо відповідно до діючої гігієнічної класифікації умов праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу. Лікарем складається санітарно-гігієнічна характеристика з гігієни праці закладу державної санітарно-епідеміологічної служби за місцезнаходженням підприємства, де працює хворий, на запит керівника лікувально-профілактичного закладу (далі - ЛПЗ). У разі необхідності до складання санітарно-гігієнічної характеристики можуть залучатись лікарі інших структурних підрозділів закладів державної санітарно-епідеміологічної служби.

Підставою для складання санітарно-гігієнічної характеристики є акт санітарно-епідеміологічного обстеження обєкта за формою 315/0, затвердженою наказом МОЗ України від 11.07.2000 року №160 «Про затвердження форм облікової статистичної документації, що використовується в санітарно-епідеміологічних закладах». Обстеження проводиться за участю представників підприємства, первинної профспілкової організації, членом якої є хворий, або уповноваженої найманими працівниками особи з питань охорони праці, якщо хворий не є членом профспілки, та робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства.

Санітарно-гігієнічна характеристика підписується лікарем з гігієни праці, лікарями інших структурних підрозділів закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, у разі їх залучення, та затверджується головним державним санітарним лікарем.

Особи, які підписали акт обстеження умов праці, а також ті, що склали санітарно-гігієнічну характеристику, несуть відповідальність за достовірність інформації щодо умов праці та трудового процесу, викладеної у санітарно-гігієнічній характеристиці, згідно з чинним законодавством.

З матеріалів справи вбачається, що Управлінням Держпраці у Кіровоградській області створено комісію з розслідування причин виникнення професійних захворювань у ОСОБА_4, якою дослідженні та визначенні фактори виробничого середовища та трудового процесу та виготовлена Інформаційна довідка про умови праці потерпілого від 12.09.2016 року №01-22-03/2822 (а.с.4-7).

З урахуванням вказаної інформаційної довідки Державна установа «Український НДІ промислової медицини» надав Медичний висновок від 06.12.2016 року №1567 про наявність професійного характеру захворювання у ОСОБА_4 (а.с.10, 11).

20 лютого 2017 року ОСОБА_4 звернувся до Управління Держпраці з заявою, в якій просив уточнити та доповнити зазначені в інформаційній довідці від 12 вересня 2016 року данні по показниках важкості праці на робочому місці електрослюсаря (слюсаря) чергового та з ремонту устаткування (а.с.8).

Відповідачем розглянуто вказану заяву та 21.03.2017 року за № С/271-04-03 до Українського науково-дослідного інституту промислової медицини направлено уточнення до інформаційної довідки про умови праці №01-22-03/2822 від 12.09.2016 року. Даним уточненням скасовано показники важкості, що зазначені в інформаційній довідці від 12.09.2017 року (а.с.9).

З урахуванням вказаного уточнення до інформаційної довідки Державна установа «Український НДІ промислової медицини» надав Медичний висновок від 25.04.2017 року №479 про наявність професійного характеру захворювання у ОСОБА_4 (а.с.228).

У відповідності до п.1.12 Порядку №614 при виникненні підозри на профзахворювання (профотруєння) після припинення контакту працівника з шкідливими виробничими факторами (пізній силікоз, деякі захворювання на пухлини тощо), а також у разі неможливості отримання даних про його умови праці (ліквідація підприємства, цеху, дільниці, робочого місця або в разі тривалої зупинки виробничого процесу, відсутності даних в архівах підприємства та закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, робота за кордоном тощо) інформаційна довідка складається на підставі даних трудової книжки, санітарно-гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях, за результатами наукових досліджень за аналогічними професіями.

В даному випадку колегія суддів вважає, що суд першої інстанції зробив обґрунтований висновок, проте, що дії відповідача стосовно складення уточнюючої довідки необґрунтовані і безпідставні з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається , що у колишнього працівника Смолінської шахти ДП «СхідГЗК» ОСОБА_4 було виявлено підозру у професійному захворюванні, після надання матеріалів роботодавцем та узгодження з відділенням виконавчої дирекції Фонду Управлінням Держпраці у Кіровоградській області складено інформаційну довідку про умови праці працівника ОСОБА_4 від 12.09.2016 року (а.с.4-7).

В наступному без отримання відповідного запиту Управлінням Держпраці у Кіровоградській області виготовлено та направлено до Українського науково-дослідного інституту промислової медицини уточнення до інформаційної довідки про умови праці від 21.03.2017 року за № С/271-04-03 (а.с.9), та цим уточненням попередню інформаційну довідку, за виключенням даних по мікроклімату, визнано такою, що втратила чинність, та зазначено інші шкідливі показники (а.с.9).

Пунктом 1.8. Порядку №614 встановлено, що тільки лікувально-профілактичні заклади, яким надано право встановлювати остаточний діагноз щодо професійних захворювань, можуть надсилати запит в заклади державної санітарно-епідеміологічної служби з обґрунтуванням необхідності доповнень до санітарно-гігієнічної характеристики.

В судовому засіданні апеляційної інстанції представник ОСОБА_4 пояснив, що спірна уточнююча довідка була видана на звернення ОСОБА_4 від 20.02.2017 року. Інформаційну довідку про умови праці №01-22-03/2822 від 12.09.2016 року ОСОБА_4 не оскаржував.

Відповідачем ані суду першої, ані суду апеляційної інстанції не надано доказів того, що науково-дослідний інститут звертався із запитом про необхідність доповнень чи внесення уточнень до інформаційної довідки, та в матеріалах справи такі докази відсутні.

Відтак, відповідач без отримання запиту інституту безпідставно склав та направив уточнення до інформаційної довідки від 21.03.2017 року за №С/271-04-03, в якому зазначив інші шкідливі показники, які перевищують шкідливу норму і які вплинули на висновок інституту про захворіння потерпілого ОСОБА_4.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, про задоволення позовних вимог про скасування уточнення до інформаційної довідки від від 21.03.2017 року за №С/271-04-03 у звязку з порушенням порядку її складання.

З огляду на вищенаведене колегія суддів приходить до висновку, що заявлені позивачем позовні вимоги знайшли своє підтвердження під час розгляду даної справи, судом першої інстанції обєктивно, повно та всебічно зясовано усі обставини, які мають суттєве значення для вирішення даної справи, та застосовано до правовідносин, які виникли між сторонами у даній справі норми матеріального права, які регулюють саме ці правовідносини і ухвалено законне рішення про задоволення позовних вимог.

Враховуючи, що під час апеляційного розгляду даної справи порушень чи неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права, які б потягли за собою скасування чи зміну оскаржуваного судового рішення, не встановлено, тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду відсутні.

Згідно частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 4, 12, 77, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 на постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2017 року у справі №П/811/1343/17 залишити без задоволення.

Постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2017 року у справі №П/811/1343/17 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 20 червня 2018 року.

Головуючий суддя: І.В. Юрко

Суддя: С.В. Чабаненко

Суддя: С.Ю. Чумак