Справа № 823/1057/18
Суддя: С.М. Гарань
Дата ухвалення: 2018-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2018 року справа № 823/1057/18

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гараня С.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Гордієнка Ю.П.,

представника позивача ОСОБА_1 архітектури та містобудування Черкаської міської ради - ОСОБА_2 (за довіреністю),

відповідача - головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3,

представника відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_4 (за довіреністю),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 архітектури та містобудування Черкаської міської ради до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

02.03.2018 до Черкаського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 архітектури та містобудування Черкаської міської ради (18000, м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького, 36, далі позивач) до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 (18002, м. Черкаси, вул. Небесної Сотні, 31/1, далі відповідач), в якому просить скасувати рішення відповідача від 01.12.2017 № 1263.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що за наслідками проведення планової перевірки дотримання будівельних норм, державних стандартів і правил на обєкті нагляду управління планування та архітектури ОСОБА_1 архітектури та містобудування Черкаської міської ради складено акт від 22.11.2017. На підставі акта перевірки, рішенням відповідача від 01.12.2017 №1263 скасовано дію будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.06.2015 №856-бп у звязку з тим, що зазначений паспорт виданий з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Позивач не погодився з висновками акта перевірки та зазначив, що будівельний паспорт виданий уповноваженим органом архітектури та містобудування за заявою громадян ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (далі треті особи), які до заяви додали всі необхідні для надання адміністративної послуги документи. Крім того, представник позивача звернув увагу, що реконструкція житлового будинку з добудовою гаража та будівництво бані не суперечить плану зонування території м. Черкаси. Також зазначив, що правовстановлюючі документи на земельну ділянку засвідчуються працівником Центру надання адміністративних послуг а відсутність такого засвідчення не дають підстав для скасування дії будівельного паспорта а тільки її зупинення. Щодо зазначеного порушення п. 3.25* ДБН 360-92**, представник позивача зазначив, що відповідно до памятки забудовнику індивідуального будівництва, що є складовою частиною будівельного паспорта, відстань від межі земельної ділянки витримано не менше 1,0 м. за умови дотримання пожежних та санітарних розривів до будівель на сусідніх/суміжних земельних ділянках, а наявність зазначеної відстані вбачається з огляду схеми забудови даної земельної ділянки. З приводу порушень пп. 3.24*, 3.30 ДБН 360-92**, п. 2.10 додатку 3 Порядку, звернув увагу, що детальний план зазначеної земельної ділянки не затверджений, лінії регулювання не визначені, а у схемі забудови земельної ділянки є примітка "Місце підключення до інженерних мереж дивитися в технічних умовах інженерних служб міста" в зв'язку з чим рішення вважає незаконним та таким що підлягає скасуванню.

Головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 заперечувала проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, зокрема зазначила, що в ході перевірки, встановлено, що будинок з гаражем розміщений без відступу від межі суміжної земельної ділянки, в звязку з чим будівельний паспорт уповноваженим органом було видано з порушенням п. 3.25* ДБН 360-92**.

12.04.2018 судом залучено Державну архітектурно-будівельну інспекцію України в якості другого відповідача.

В судовому засіданні представник Державної архітектурно-будівельної інспекції України заперечувала проти задоволення позовних вимог в повному обсязі з підстав викладених у відзиві на адміністративний позов. В обґрунтування своєї позиції представник відповідача зазначила, що в порушення п. 2.10 Порядку №103, на схемі забудови земельної ділянки обєктом нагляду не зазначено червоні лінії, відстань від обєкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від обєкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках. Крім того, представник відповідача вказала, що наміри будівництва гаража порушують вимоги п. 3.25* ДБН 360-92**, а саме: будинок з гаражем розміщений без відступу від межі суміжної земельної ділянки, за відсутності згоди суміжних землекористувачів а будівельний паспорт на будинок з гаражем уповноваженим органом було видано без врахування лінії забудови. Представник відповідача вважає, що з огляду на вказані порушення, уповноваженим органом при подачі документів, мало бути прийнято рішення про відмову у видачі будівельного паспорта. На підставі зазначеного, звернула увагу, що будівельний паспорт видано з порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності в звязку з чим рішення про скасування дії будівельного паспорта є законним а позовні вимоги необгрунтованими.

Треті особи належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду, до судового засідання не прибули, письмових пояснень по суті спору до суду не подано.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

08.06.2015 управлінням планування та архітектури ОСОБА_1 архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради видано будівельний паспорт №856-бп на реконструкцію житлового будинку з добудовою гаража і добудов та будівництво бані по пров. Ватутіна, 63, м. Черкаси на підставі заяви громадян ОСОБА_5, ОСОБА_6 та доданих до неї документів від 27.05.2015.

22.11.2017 головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3 та ОСОБА_7 проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. За її результатами, складено акт, у відповідності до якого виявлено наступні порушення: положень Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, а саме:

- п. 2.1 п. 2.10 розділу II, додаток 3, Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 05.07.2011 №103 (замовником до заяви на видачу будівельного паспорта надано незасвідчені в установленому порядку копії документа про право власності(користування) земельною ділянкою);

п. 3.24* ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень (уповноваженим органом архітектури та містобудування було видано будівельний паспорт на будинок з гаражем вбудованим, який розміщений за (перед) лінією забудови будинками);

п. 3.25* ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень (станом на час видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, наміри забудови земельної ділянки порушують вимоги державних будівельних норм, а саме будинок з гаражем розміщений по межі, без відступу від межі суміжної земельної ділянки).

01.12.2017 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_3, на підставі акту перевірки, винесено рішення №1263, про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 08.06.2015 №856-бп.

Позивач, вважаючи рішення №1263 незаконним, звернувся із адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим фактичним обставинам, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011 №3038-VІ (далі Закон №3038-VІ).

Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності від 17.01.2017 №1817-VІІІ доповнено Закон 3038-VI статтею 411, якою передбачено державний архітектурно-будівельний нагляд за дотриманням уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Згідно частини 2 статті 411 Закону №3038-VІ, державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України; з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об?єктами нагляду.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, пунктом 2 якої передбачено, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Відповідно до пункту 1 Положення Про управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції №938 від 12.06.2017, управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утворене як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Згідно частини 1 статті 27 Закону України №3038-VІ, забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (частина 4 статті 27 Закону України №3038/VІ).

Відповідно до вказаної норми наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011 затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. (далі Порядок №103 від 05.07.2011).

Згідно п.2.10 Порядку №103, у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об'єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під'їзди до будівель і споруд, відстань від об'єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об'єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності).

Державні будівельні норми "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" поширюються на проектування нових і реконструкцію існуючих міських і сільських поселень України. Ці норми обов'язкові для органів державного управління, місцевого і регіонального самоуправління підприємств і установ незалежно від форм власності та відомчого підпорядкування, громадських об'єднань і громадян, які здійснюють проектування, будівництво і благоустрій на території міських і сільських поселень.

Пунктом 3.24* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» визначено, що у містах і селищах міського типу на присадибних ділянках при дотриманні санітарних протипожежних і будівельних норм можуть бути розміщені господарські будівлі та гаражі, вбудовані у житловий будинок, прибудовані до нього, або у вигляді окремої будівлі. Господарські будівлі для утримання худоби, інших тварин і птиці допускаються в селищах міського типу, а також у міських районах садибного житлового будівництва, де згідно з нормативно-правовими актами органів місцевого самоврядування та державного нагляду дозволено їх утримання. Розташування цих будівель на присадибних ділянках слід виконувати відповідно до місцевих правил забудови для сільських населених пунктів. Розміщення господарських будівель по лінії забудови житловими будинками не допускається. Розміщення гаражів слід передбачати переважно вбудованими або прибудованими до житлових будинків по лінії забудови або в глибині ділянки.

Відповідно до п.3.25* ДБН 360-92**, для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок.

Представник позивача у позовній заяві, в обгрунтування позовних вимог, зазначив що памятка замовнику індивідуального будівництва, що є додатком до будівельного паспорта №856-бп, містить в собі вказівку забудовнику щодо витримання відстані від межі земельної ділянки не менше 1,0 м, за умови дотримання пожежних та санітарних розривів до будівель на суміжних земельних ділянках а з огляду схеми забудови земельної ділянки вбачається що відстань від сусіднього домоволодіння не менша зазначеної.

З даного приводу, суд зазначає наступне.

Судом, в ході розгляду справи, під час дослідження письмових доказів, зокрема схеми забудови земельної ділянки встановлено, що гараж має ознаки вбудованого, найбільш виступна конструкція стіни якого розміщена без відступу від межі з суміжною земельною ділянкою.

З урахуванням наведеного, суд звертає увагу, що органом, яким видано будівельний паспорт, складено схему забудови земельної ділянки, що є додатком до будівельного паспорта №856-бп, з порушенням п.3.25* ДБН 360-92**, оскільки важливим є правила забезпечення влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігають стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок, забезпечення нормативної тривалості інсоляції та норм освітленості тощо, тобто у повній мірі дотримання державних будівельних норм.

На підставі вищевикладеного суд дійшов до висновку про правомірність винесення оскаржуваного рішення, а відповідач-1 діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, у зв'язку з чим суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи зобовязані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Вирішуючи даний спір, суд, керуючись ч. 2 статті 2 КАСУ, зобовязаний перевірити рішення суб'єктів владних повноважень, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; безсторонньо (неупереджено), з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Частиною 1 ст. 72 КАС України, встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб'єктом владних повноважень доведено суду правомірність та обгрунтованість оскаржуваного рішення в повній мірі.

На підставі викладеного, Черкаський окружний адміністративний суд, за правилами, встановленими ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, перевіривши наявні у справі докази, вважає заявлену позовну вимогу необґрунтованою та такою, що не підлягає до задоволення.

Відповідно до положень ст. 139 КАС України, повернення судових витрат, в разі відмови в задоволенні адміністративного позову, не передбачено.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.М. Гарань

Повний текст рішення складено 18.06.2018