Справа № 815/1439/18
Суддя: Катаєва Е. В.
Дата ухвалення: 2018-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/1439/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2018 року

19 червня 2018 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі у складі

головуючого судді Катаєвої Е.В.,

за участю секретаря судового засідання Левчук О.В.,

представника позивача - Севастьянової О.М.,

представника відповідача - Тарановського Р.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮГВИНПРОМ» (вул.Мира,349,с.Зоря, Саратський район, Одеська обл., 68251, ) до Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області (65044 м. Одеса, вул. Семінарська,5, ) про визнання протиправними дій та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

До суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГВИНПРОМ» (далі ТОВ «ЮГВИНПРОМ») з позовом (т.1 а.с.98-104) до Головного управління ДФС в Одеській області (далі ГУ ДФС), в якому просило визнати протиправними дії відповідача щодо винесення податкового повідомлення-рішення та скасувати податкове повідомлення-рішення відповідача № від 21.03.2018 року, згідно якого йому нараховані штрафні санкції за порушення строків реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних в листопаді 2017 року в сумі 68910,31 грн.

Позивач зазначив, що рішення, яке оспорюється прийняте на підставі Акту перевірки № 3794/15-32-12-09/34274461 від 28.02.2018 року «Про результати перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних ТОВ «ЮГВИНПРОМ», », в якому зазначено про порушення позивачем ст.201 ПКУ щодо дотримання строків граничних термінів реєстрації податкових накладних.

Позивач вважає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є неправомірним, оскільки висновки, викладені в Акті перевірки, є безпідставними. Крім того, порушений порядок проведення перевірки та прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Відповідачем проведена камеральна перевірка щодо своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН), дата виписки яких припадає на жовтень 2017 року

Порядок, підстави проведення камеральних перевірок та їх оформлення встановлені ст.75,76 ПКУ. Також наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.06.2013 року № 165 затверджені Методичні рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи підприємця; а наказом Міністерства доходів і зборів України від 19.06.2012 року № 522 затверджений Регламент опрацювання податкових декларацій з податку на додану вартість, за якими задекларовано від'ємне значення та/або бюджетне відшкодування податку на додану вартість.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що при проведенні камеральної перевірки дослідженню підлягають дані саме податкової звітності, а отже в акті за результатами проведення камеральної перевірки можуть бути зафіксовані лише встановлені помилки (порушення) у податковій звітності або неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності.

Термін реєстрації податкової накладної в ЄРПН не є даними податкової звітності, які досліджуються під час проведення камеральної перевірки, а отже, податковим органом, не в спосіб встановлений законодавством складено акт камеральної перевірки з посиланням на таке порушення, як несвоєчасна реєстрація податкової накладної.

Нормами Податкового кодексу України не передбачено проведення перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН у межах камеральної перевірки. Своєчасність реєстрації податкових накладних може бути перевірена лише проведенням документальної перевірки.

Крім того, позивач вважає, що він не допустив податкового правопорушення, поняття якого визначено п. 109.1 ст. 109 ПКУ, та штраф накладений неправомірно.

В обґрунтування свого твердження позивач зазначив, що з матеріалів акту вбачається, що в листопаді 2017 року ТОВ «ЮГВИНПРОМ» не здійснило своєчасну реєстрацію податкових накладних на загальну суму без ПДВ 3 444 870,16 грн. та ПДВ 68910,31 грн, що не відповідає дійсності, оскільки ТОВ «ЮГВИНПРОМ» 15.11.2017 року було надіслано до ЄРПН податкові накладні на загальну суму без ПДВ 3 448 743,45 грн. та ПДВ 689 748,68грн, що відображено у таблиці, яка міститься в електронному кабінеті платника податків та в рекомендованому органами ДФС для використання програмному забезпеченні «M.E.doc». Електронний кабінет платника, який був запроваджений ДФС, складається з двох функціональних частин: відкрита (загальнодоступна) та приватна (особистий кабінет).

Приватна частина (особистий кабінет) використовується як механізм спілкування платника та контролюючого органу. Податкові накладні, повідомлення про відправлення та квитанції про відхилення були створенні в формі електронних документів, копії яких в паперовій формі додаються до позову.

Виходячи з даних повідомлень про відправлення та квитанцій, вбачається, що ним здійснено відправлення податкових накладних до ЄРПН починаючи з 19:57 до 21:06 години 15.112017 року, що свідчить про своєчасність відправлення, тобто ТОВ «ЮГВИНПРОМ» виконало дії які залежать безпосередньо від нього для здійснення своєчасної реєстрації податкових накладних.

Позивач звернув увагу на вибірковість відповідача у застосуванні санкцій: так податкова накладна з невеликою сумою (№311004 від 31.10.17 р.) не входить до розрахунку штрафних санкцій, а податкові накладні з великими сумами - навпаки.

Позивач зазначив, що незважаючи на своєчасне здійснення покладених на нього обов'язків, податкові накладні по незалежним від його дій та дій відповідача причинам, були відхилені. У якості причини відхилення було зазначено, що: Документ не може бути прийнятий - відповідно до пункту 3 Порядку ведення ЄРПН, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (у редакції постанови КМУ від 26.04.2017 № 341), операційний день для реєстрації документів триває щодня з 0 до 23 години.

Але факт відправлення на реєстрацію податкових накладних відбувся протягом операційного дня, тобто до 23 години. З незрозумілих причин податкові накладні були доставлені безпосередньо після настання 23 години, та як наслідок були отримані квитанції про відмови у реєстрації податкових накладних.

Доставляння податкових накладних до серверу ДФС каналами електронного зв'язку тривало майже три години, що свідчить про його технічну неспроможність виконувати покладені на нього завдання, але у будь-якому разі в такому випадку відсутній факт вини платника податку за несвоєчасне доставляння податкових накладних до серверу ДФС. Податкове законодавство не передбачає обов'язку платника податків враховувати технічні або будь-які інші можливості серверу ДФС, про які платник податків взагалі не обізнаний і не має бути обізнаний, та, відповідно, не може нести відповідальність за наслідки його роботи.

Позивач стверджує, оскільки всі його дії були направленні саме на своєчасну реєстрацію податкових накладних, про що свідчить фактичний час їх відправлення, то вини за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних він не має.

Також позивач вважає, що підлягають застосуванню положення просив пп.4.1.4. п.4.1. ст.4 ПКУ, відповідно до якого презумпція правомірності рішень платника податку полягає у тому, що в разі, якщо норми закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов'язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення платника вважається правомірним.

Представник відповідача подав відзив на позов (а.с.221-223), у якому вважав прийняте податкове повідомлення - рішення правомірним. Перевірка проведена відповідно до пп. 20.1.4 п.20.1 ст.20 ПКУ у ст. 76, п.п. 75.1.1 п.75.1 ст. 75 ПКУ щодо своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН, дата виписки яких припадає на жовтень 2017 року. Перевіркою встановлено затримання граничних термінів реєстрації податкових накладних, підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних, в ЄРПН, встановлених ст. 201ПКУ, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації. Представник відповідача у відзиві просив відмовити у задоволенні позову.

Представник позивача подав відповідь на відзив (а.с.227-229), зазначивши, що відзив повинен містити заперечення щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права, але всупереч зазначеним вимогам, відповідач у відзиві до позовної заяви взагалі не надає оцінку тому факту, що в ЄРПН всі податкові накладні були відправлені завчасно для здійснення реєстрації. Причиною пропуску строку реєстрації податкових накладних є той факт, що комп'ютерну мережу, серверне обладнання та робочі станції Відповідача, є недостатньо потужними для виконання покладених на них завдань. Вбачається, що в зв'язку з неналежною організацією роботи ЄРПН, територіальні підрозділи ДФС, в тому числі Відповідач, приймають рішення про накладення штрафних санкцій на платника податків, взагалі ігноруючи принципи встановлені державою, а саме статтею 19 Конституції України: Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спосіб, в який діяв податковий орган під час прийняття рішення про застосування штрафних санкцій, свідчить про нехтування базовими принципами податкового законодавства, ігноруванні визначеного законодавством порядку здійснення податкового контролю.

Представник позивача вважає, що відповідач по справі при прийнятті оскаржуваного податкового повідомлення-рішення порушив принцип правової визначеності, сутність якого Європейський суд визначив як забезпечення передбачуваності ситуації та правовідносин у сферах, що регулюються, цей принцип не дозволяє державі посилатись на відсутність певного правового акта, який визначає механізм реалізації прав і свобод громадян, закріплених у конституційних та інших актах.

На державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків ("Лелас проти Хорватії", п. 74). Представник позивача зазначив у відповіді на відзив, що якщо держава в особі ДФС та її територіальних підрозділів зобов'язалась вести належним чином ЄРПН та забезпечити його належну роботу, то відповідальність за порушення в роботі ЄРПН не має нести платник податків.

Провадження по справі відкрите ухвалою суду від 24.04.2018 року, визначено розгляд справи здійснити у порядку загального позовного провадження. Призначене підготовче засідання.

Ухвалою суду від 23.05.2018 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 19.06.2018 року.

У судовому засіданні представники сторін підтримали свої позиції з посиланням на доводи викладені у позові, відзиві на позов, відповіді на відзив.

Представник відповідача зазначив, що згідно квитанцій про реєстрацію податкових накладних вони зареєстровані 16.11.2017 року, тобто з пропущеним граничним строком їх реєстрація, а тому акт є обґрунтованим, а податкове повідомлення-рішення рішення правомірним.

Судом встановлено, що ТОВ «ЮГВИНПРОМ» зареєстровано 01.08.2006 року. Знаходиться на податковому обліку в органах державної податкової служби, є платником ПДВ, .

28.02.2018 року головним державним інспектором відділу камеральних перевірок податкової звітності території обслуговування Арцизької ОДПІ управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДФС в Одеській області складений Акт №3794/15-32-12-09/34274461 «Про результати перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних ТОВ «ЮГВИНПРОМ» ()» (а.с.12-14).

На підставі Акту перевірки №3794/15-32-12-09/34274461 від 28.02.2018 року контролюючим органом прийняте податкове повідомлення-рішення № від 21.03.2018 року, у якому зазначено, що за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків корегування до податкових накладних, граничні строки реєстрації яких встановлені ст.201 ПКУ, за звітний період жовтень 2017 року на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 689108,13грн., до ТОВ «ЮГВИНПРОМ» застосовано штраф в розмірі 10% у розмірі 68910,31грн. (а.с.15).

Відповідно до п.201.10 ст.201 ПКУ реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Штрафні санкції встановлені ст.120-1 ПКУ, зокрема у розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

В Акті зазначено, що посадова особа здійснила перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН відповідно до пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 ПКУ, у порядку ст.76 та пп.75.1.1. п.75 ст.75 ПКУ. Перевірки підлягали податкові накладні з ЄОРП, дата складання яких припадала на жовтень 2017 року, дотримання платником податків вимог ст.201 ПКУ, постанови КМУ №1246 від 29.12.2010 року.

Статтею 20 ПКУ визначені права контролюючих органів. Підпунктом 20.1.4 ПКУ п.20.1 ст.20 ПКУ встановлено, що контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім НБУ).

Відповідно до п.75.1 ст.75 ПКУ контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.1 п.75.1 ст.75 ПКУ визначені випадки проведення камеральної перевірки.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Порядок проведення камеральної перевірки встановлений ст.76 ПКУ.

Особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Мета камеральної перевірки - виявити в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичні та/або методологічні помилки, або інші відомості які призвели до заниження або завищення податкового зобов'язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення.

Враховуючи вищевикладені положення законодавства, суд не приймає до уваги доводи обґрунтування позовних вимог ТОВ «ЮГВИНПРОМ», що термін реєстрації податкової накладної в ЄРПН не є даними податкової звітності, які досліджуються під час проведення камеральної перевірки; нормами ПКУ не передбачено проведення перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН у межах камеральної перевірки, а отже, податковим органом, не в спосіб встановлений законодавством складено акт камеральної перевірки.

Суд вважає, камеральна перевірка є одним із способів реалізації контрольної функцій податкового органу, а п.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПКУ чітко встановлений предмет камеральної перевірки, яким є у тому числі своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Таким чином, здійснюючи камеральну перевірку відповідач діяв в межах повноважень та у спосіб, встановлений ПКУ. Проте дослідивши надані сторонами докази суд вважає, що прийняте відповідачем оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню, виходячи з наступного.

Пунктом 14.1.60 ст.14 ПКУ визначено, що Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до п.201.10 ст.201 ПКУ при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених п.201.1 цієї статті та/або п.192 ст.192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до п.201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в ЄРПН.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Постановою КМУ №1246 від 29.12.2010 року затверджений Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі Порядок №1246).

Пунктом 2 Порядку наведені значення термінів, у якому вони вживаються у Порядку №1246. Зокрема: податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог ПКУ в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації; операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Пунктом 3 Порядку в редакції, яка діяла на час направлення податкових накладних до ЄРПН позивачем, було встановлено, що операційний день триває з 0 до 23-ї години.

З 24.03.2018 року діє нова редакція вказаного пункту Порядку (зміни внесені постановою КМУ від 21.02.2018 року №204): операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Пунктами 10,11 Порядку встановлено, що після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця) у такому порядку:

електронний цифровий підпис головного бухгалтера (бухгалтера) або електронний цифровий підпис керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера); електронний цифровий підпис, який за правовим статусом прирівнюється до печатки (у разі наявності).

Після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Згідно з п.12 Порядку після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки питань, перелік яких наведений у даному пункті.

Відповідно до п.13,п.14 Порядку за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Судом встановлено, що позивач ТОВ «ЮГВИНПРОМ» виконав всі покладені на нього обов'язки як на платника податків щодо направлення податкових накладних, які були виписані з 19 по 31.10.2017 року, до ЄРПН у строки встановлені законодавством (чиним на час складення та направлення вказаних податкових накладних в ЄРПН), а саме до 23 год.15.11.2018 року.

Вказані обставини підтверджуються наданими позивачем відомостями щодо часу відправлення вказаних податкових накладних, що відбулось у період з 19:57 до 21:06 години 15.11.2017 року, проте одразу доставлені на сервер ДФС не були.

Судом встановлено, що до сервера ДФС були доставлені у період з 22.57.12 до 22.59.18 год. податкові накладні №311002, №251004, №201004, №251002; у період з 23.01.14 до 23.10.19 год. податкові накладні №201003, №261003, №201002, №191005, №241002, №201001, №241004, №311003, №251003, №241003.

Вказані обставини не спростовані у відзиві відповідача, а також представником відповідача у судовому засіданні, а тому суд вважає їх доведеними позивачем.

Відповідно до пунктів 4,5,6 розділу ІІ Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства Фінансів України №557 від 06.06.2017 року, після накладання ЕЦП автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) засобами телекомунікаційного зв'язку до адресата протягом операційного дня.

Автор здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для подання таких документів.

Електронні документи, відправлені автором після закінчення строку, встановленого законодавством для подання аналогічних документів в паперовому вигляді, вважаються поданими з порушенням строків їх подання.

Вказаним Порядком чітко визначено, що обов'язком автора є надіслання адресату електронного документа протягом операційного дня.

Вказаний обов'язок виконаний позивачем щодо надіслання до ЄРПН податкових накладних, зазначених в акті перевірки як надісланих платником податку з порушенням встановлених строків.

Відповідно до п.109.1 ст.109 ПКУ податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Таким чином, податкове правопорушення, як і правопорушення будь-яке, має суб'єктивну сторону, тобто це повинно бути умисне порушення норми закону, або умисне не виконання її, коли повинен її виконати.

Встановлені судом обставини справи свідчать про відсутність у позивача складу податкового правопорушення.

Обов'язком позивача було своєчасне, в операційний день, направлення податкових накладних до ЄРПН. Платник податку не несе відповідальності за роботу телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем та програм. Несвоєчасна доставка відправлення адресату з будь-яких причин виключає відповідальність платника податків, який свій обов'язок виконав своєчасно.

При цьому суд вважає, що доставка податкових накладних №311002, №251004, №201004, №251002 до сервера ДФС у період з 22.57.12 до 22.59.18 год взагалі виключає наявність податкового правопорушення, оскільки вказані накладні були доставлені у період операційного дня, тобто до 23.00 год. Саме формування квитанції про неприйняття документу після 23.00год з посиланням на те, операційний день триває лише до 23.00 год. не може свідчати про наявність правопорушення.

Суд вважає обґрунтованими доводи позивача, що саме на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій та мінімізують ризик помилок.

Статтею 76 КАС України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

З урахуванням встановлених фактів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню шляхом визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 21.03.2018 року № про застосування штрафних санкцій у розмірі 68910,31грн. Вимоги позивача щодо визнання протиправними дій відповідача щодо винесення податкового повідомлення-рішення № від 21.03.2018 року задоволенню не підлягають, оскільки юридичні наслідки для позивача створюють не вказані дії відповідача по складанню рішення, а саме оскаржуване податкове повідомлення-рішення як акт індивідуальної дії.

Частиною 3 ст.139 КАС України встановлено, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених вимог.

Суд вважає, що з Головного управління державної фіскальної служби в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань підлягають стягненню на користь позивача судові витрати у сумі 1600,00грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2,3,6,7,9,12,13, 241-246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮГВИНПРОМ» (вул.Мира,349,с.Зоря, Саратський район, Одеська обл., 68251, ) до Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області (65044 м. Одеса, вул. Семінарська,5, ) про визнання протиправними дій та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 21.03.2018 року № про застосування штрафних санкцій у розмірі 68910,31грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮГВИНПРОМ» судовий збір у розмірі 1600,00грн.

Рішення набирає законної сили у порядку ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене у порядку та строки встановлені ст.295-297 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва

.