Справа № 805/3143/18-а
Суддя: Сіваченко Ігор Вікторович
Дата ухвалення: 2018-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

21 червня 2018 року справа № 805/3143/18-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ, вул. Марата, 15

Суддя-доповідач Донецького апеляційного адміністративного суду Сіваченко І.В., розглянувши апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_3 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 23 травня 2018 року у справі № 805/3143/18-а за позовом ОСОБА_4 до Бахмутського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про визнання протиправними дії та зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Донецького апеляційного адміністративного суду надійшла адміністративна справа № 805/3143/18-а з апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_3 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 23 травня 2018 року.

Разом з апеляційною скаргою апелянтом заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

У вказаному клопотанні апелянт зазначає, що позивач є непрацюючим пенсіонером та особою похилого віку. Позивач перебуває у вкрай скрутному матеріальному становищі та не має змоги сплатити судовий збір. Зазначає, що пенсія є єдиним джерелом доходів позивача.

Ознайомившись із заявленим клопотанням, суддя-доповідач вважає, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. У випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично таке обмеження не суперечить пунктові 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута (див. рішення у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, cерія А, № 93).

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Тобто, зазначена стаття визначає можливість, а не обов'язок відстрочення сплати судових витрат.

Крім того, суддя-доповідач має зазначити, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз наведених норм дозволяє дійти висновку про те, що підставою для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору, відстрочення або розстрочення його сплати є знаходження сторони у тяжкому майновому стані, який не дає можливості сплатити судовий збір. Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість сплати судового збору, покладається на сторону, яка звертається з апеляційною скаргою.

Разом з тим, матеріали апеляційної скарги та додатки не містять обставин і відповідних доказів щодо майнового стану позивача чи інших підстав для відстрочення сплати судового збору.

Апелянт, зазначаючи про відсутність у позивача доходів, з яких може бути сплачений судовий збір, не надає належного доказу на підтвердження таких обставин. Доданий до апеляційної скарги лист Бахмутського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, яким підтверджено факт призупинення виплати пенсії позивачу, вищенаведених обставин не підтверджує. Сам по собі факт отримання пенсії особою, не позбавляє особу права та можливості отримання інших доходів, з яких може бути сплачений судовий збір. Проте, документів на підтвердження обставин, що пенсія є єдиним джерелом доходу позивача, апелянт не надав.

Враховуючи вищевикладене, суддя-доповідач вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Ознайомившись з даною апеляційною скаргою, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у зв`язку з чим така скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Апелянт квитанцію про сплату судового збору не надав. Докази, які б підтверджували наявність пільг щодо сплати судового збору, в матеріалах справи відсутні.

Розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлені Законом України «Про судовий збір», який набрав чинності з 1 листопада 2011 року.

Частиною 3 статті 9 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8 липня 2011 року (далі - Закон № 3674-VI) передбачено, що кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади.

Відповідно до вимог ст. 3 Закону № 3674-VI в даному випадку об'єктом справляння судового збору є апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції, прийняту в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Згідно ч. 1 ст. 4 Законом № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» з 1 січня 2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений у місячному розмірі 1762,00 грн.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги апелянт повинен сплатити судовий збір в розмірі 1762 грн.

Судовий збір сплачується через банківські установи, чи поштові відділення зв`язку за рахунок платника. У призначенні платежу платник судового збору повинен вказати слова «судовий збір», код ЄДРПОУ суду, до якого він звертається, пункт з таблиці ставок судового збору, за яким визначено розмір судового збору.

Таким чином, апелянту потрібно сплатити судовий збір за наступними реквізитами: отримувач коштів Краматор.УК/м Краматорськ/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37944338; банк отримувача ГУДКСУ у Донецькій обл.; код банку отримувача (МФО) 834016; рахунок отримувача 1059; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу Судовий збір, Донецький апеляційний адміністративний суд, та надати оригінал квитанції про сплату судового збору шляхом надіслання її на адресу Донецького апеляційного адміністративного суду.

Крім того, відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Вивченням матеріалів справи встановлено, що судом першої інстанції прийнято ухвалу 23 травня 2018 року (повний текст ухвали складено та підписано 23 травня 2018 року).

Проте, апеляційну скаргу апелянтом подано 14 червня 2018 року (відповідно відбитку штампу вхідної кореспонденції на апеляційній скарзі), тобто з порушенням строку на апеляційне оскарження.

Слід зазначити, що до апеляційної скарги не додано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Враховуючи те, що апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження, а відповідної заяви щодо його поновлення не надано, суддя-доповідач дійшов до висновку про необхідність залишити апеляційну скаргу апелянта без руху з наданням строку для подання апелянтом заяви щодо поважності причин пропуску строку з обґрунтованими причинами такого пропуску, якщо такі є.

З урахуванням викладеного, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наданням строку для усунення вказаних недоліків, а саме, необхідно надати заяву про поновлення строку з обґрунтуванням причин поважності його пропущення, а також надати оригінал документу про сплату судового збору у розмірі 1762 грн.

Керуючись статтями 133, 169, 295, 296, 298, 321, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволені клопотання представника позивача ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_3 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 23 травня 2018 року у справі № 805/3143/18-а - залишити без руху.

Встановити строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом направлення на адресу Донецького апеляційного адміністративного суду заяви про поновлення строку з обґрунтуванням причин поважності його пропущення, а також надати оригінал документу про сплату судового збору.

Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Роз'яснити, що в разі невиконанні вимог даної ухвали стосовно надання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження, що позбавляє апелянта права повторного звернення до апеляційного суду з цього питання. В разі невиконання вимог ухвали щодо не надання оригіналу документу про сплату судового збору, апеляційна скарга повертається апелянту.

Ухвала про залишення апеляційної скарги без руху оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач І.В. Сіваченко