Справа № 210/3919/17(2-а/210/282/17)
Суддя: Чередниченко В.Є.
Дата ухвалення: 2018-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2018 року справа № 210/3919/17(2-а/210/282/17)
(суддя 1-ї інстанції Літвіненко Н.А., м. Кривий Ріг)

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого-судді-доповідача ОСОБА_1,

суддів: Іванова С.М. Панченко О.М. ,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Дніпро адміністративну справу за апеляційною скаргою відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 04 квітня 2018 року у справі № 210/3919/17(2-а/210/80/18) за позовом ОСОБА_2 до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 18 вересня 2017 року звернувся до суду з позовом до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, в якому просив скасувати постанову відповідача №32-КР про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення від 11 липня 2017 року у розмірі 6800 грн. відносно позивача.

Позов обґрунтовано помилковістю висновку відповідача про наявність «реконструкції торгівельного павільйону під магазин продовольчих та непродовольчих товарів», оскільки позивач згідно з правовстановлюючими документами набув право власності на обєкт майна будівлю магазину продовольчих та непродовольчих товарів, а тому позивач не є субєктом державного архітектурно-будівельного контролю. Зазначає про те, що Лист про повідомлення щодо проведення перевірки не отримував. Матеріали про адміністративне правопорушення за результатами розгляду якого винесено оскаржувану постанову розглянуто без позивача та без повідомлення останнього про день, час та місце розгляду цієї справи.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 04 квітня 2018 року позов задоволено повністю.

Рішення суду першої інстанції фактично мотивована тим, що перевірка здійснювалась «павільйонів», а у власності позивача за адресою: м. Кривий Ріг, вулиця Косіора, 49Г перебуває саме «будівля», що свідчить про застосування норм права при перевірці, які не підлягають застосуванню, та відсутність у діях позивача суб'єктивної сторони правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга фактично обґрунтована тим, що передача права власності на обєкт будівництва не впливає на необхідність проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю. Зазначає про обставини не допуску посадових осіб відповідача до проведення позапланової перевірки.

Згідно з відзивом на апеляційну скаргу, позивач вказуючи на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом апеляційної інстанції встановлено, 11 липня 2017 року посадовою особою відповідача винесено постанову №32-КР якою на позивача накладено штраф у розмірі 6800 грн. (а.с.13-14).

Суть правопорушення полягає в тому, що «Під час проведення позапланової перевірки в період з 12.06.2017 року по 23.06.2017 року на обєкті «Реконструкція торгівельного павільйону під магазин продовольчих та непродовольчих товарів, м. Кривий ріг, вул. Косіора, 49Г», замовник проведення перевірки не зявився, хоча про проведення перевірки був повідомлений листом №645 від 15.06.2017 року, чим не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення позапланової перевірки».

Законність і обґрунтованість зазначеної постанови є предметом спору переданого на вирішення суду.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування обєктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законом порядку відповідну заяву.

Пункт 3.6 ДБН А232-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» замовник будівництва визначається як фізична чи юридична особа, яка має у власності або користуванні земельну ділянку для забудови чи володіє на законних підставах обєктом будівництва, на якому має намір виконувати будівельні роботи.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач є власником нерухомого майна за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Косіора, 49Г (а.с.21-22).

Враховуючи те, що позивач є власником нерухомого майна за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Косіора, 49Г, а також те, що предметом державного архітектурно-будівельного контролю є обєкт, який знаходиться за зазначеною адресою, у відповідача були наявні підстави для повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки.

При цьому, доводи позивача про те, що перевірка здійснювалась «павільйонів», а у власності позивача за адресою: м. Кривий Ріг, вулиця Косіора, 49Г «будівля» не стосуються предмету спору у цій справі, оскільки предметом спору є законність постанови про накладення штрафу на позивача за недопущення посадових осіб до проведення перевірки, а не правомірність проведення такої перевірки.

Згідно з п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Як вбачається з матеріалів справи, на адресу ТОВ «Дніпро Світ», директором якого є позивач було направлено повідомлення про проведення позапланової перевірки (а.с.93-94).

Проте, зазначене поштове відправлення із вмістом вищезазначеного повідомлення було повернуто на адресу відповідача без вручення адресату. Підставою невручення зазначено «за зазначеною адресою не проживає» (а.с.95).

Тобто, відповідач достеменно знаючи про те, що позивач не отримував повідомлення про проведення позапланової перевірки здійснив вихід для проведення державного архітектурно-будівельного контролю за адресою м. Кривий ріг, вул. Косіора, 49Г.

При цьому, доказів, які б свідчити про обізнаність позивача щодо здійснення відповідачем державного архітектурно-будівельного контролю за адресою м. Кривий ріг, вул. Косіора, 49Г на підставі направлення для проведення позапланової перевірки №112 від 12.06.2017 року, яким надано строк на проведення перевірки з 12.06.2017 року по 23.06.2017 року відповідач суду не надав.

Тобто, докази які б свідчили про обізнаність позивача щодо здійснення відповідачем державного архітектурно-будівельного контролю за адресою м. Кривий ріг, вул. Косіора, 49Г матеріали справи не містять.

Як вбачається з акта про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій №7 від 23.06.2017 року зафіксовано факт не допуску посадових осіб відповідача для проведення позапланової перевірки, який виразився в тому, що позивач не зявився для участі у проведенні перевірки.

Враховуючи те, що матеріали справи не містять доказів які б свідчили про обізнаність позивача щодо здійснення відповідачем державного архітектурно-будівельного контролю за адресою м. Кривий ріг, вул. Косіора, 49Г, суд апеляційної інстанції зробив висновок про необґрунтованість та передчасність висновку відповідача щодо умисної неявки позивача, яка призвела до не допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення позапланової перевірки.

Процедура накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", визначається Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244 (далі - Порядок № 244).

Відповідно до п.10 Порядку № 244 уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Як вбачається з матеріалів справи, уповноваженою посадовою особою інспекції складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.06.2017 року.

Відповідно до п.12 Порядку № 244 у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначається, зокрема, пояснення суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності.

Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (п.13 Порядку №244).

Згідно з п.14 Порядку № 244 під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз'яснює суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов'язки, передбачені Законом та цим Порядком.

Частиною 2 пункту 17 Порядку № 244 встановлено, що відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Підпункт 3 пункту 20 Порядку № 244 передбачає, що посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує, зокрема, чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Відповідно до п.21 Порядку № 244 посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, за змістом вище наведених правових норм вбачається, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис та протокол, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, щодо змісту протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від підписання протоколу, приймати участь у розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В той же час посадова особа інспекції зобов'язана у разі встановлення під час перевірки порушень містобудівного законодавства скласти акт перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який надати для підпису суб'єкту містобудування, стосовно якого проведено перевірку, а в разі відмови від його підписання - направити протокол рекомендованим листом з повідомленням, повідомити суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, про час і місце розгляду справи, а при розгляді справи - з'ясувати чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Проте, відповідачем не надано доказів дотримання вимог цього Порядку № 244.

З наданої копії протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.06.2017 року вбачається, що його було складено у відсутності позивача. Відміток про направлення його копії позивачу протокол не містить. Доказів щодо направлення та вручення позивачу копії протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено дату, час та місце розгляду справи відповідачем не надано, що свідчить про те, що відповідачем не дотримано процедури Порядку, зокрема в частині виконання обов'язків щодо ознайомлення позивача з протоколом, роз'яснення прав та обов'язків, надання можливості надати зауваження на цей протокол, не надано доказів завчасного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи.

З доданих до відзиву відповідачем фіскальних чеків неможливо встановити факт направлення позивачу копії протоколу, зазначені чеки підтверджують направлення позивачу лише припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №41 від 23.06.2017 року (а.с.101).

Враховуючи зазначене, суд апеляційної інстанції вважає, що відповідачем не було дотримано належної процедури притягнення позивача до відповідальності, оскільки позивача не було повідомлено про день, час та місце розгляду справи, чим позбавлено можливості надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, щодо змісту протоколу, приймати участь у розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Враховуючи необґрунтованість та передчасність висновку відповідача щодо умисної неявки позивача, яка призвела до не допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення позапланової перевірки, а також те, що відповідачем не було дотримано процедури притягнення позивача до адміністративної відповідальності, суд апеляційної інстанції зробив висновок про наявність підстав для задоволення позову.

Разом з цим, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що із системного аналізу положень ст. 2 КАС України, а також ст. 6 Конституції України, якою закріплений принцип розподілу державної влади, та ст. 8 Конституції України, якою запроваджений принцип верховенства права, вбачається, що адміністративному суду при вирішенні адміністративного спору належить перевірити, зокрема, обґрунтованість саме тих висновків, стосовно обставин спірних правовідносин, які покладені суб'єктом владних повноважень в основу спірного рішення.

Перевірка судом інших обставин спірних відносин виходить за межі предмету доказування в адміністративній справі і має своїм фактичним наслідком перебирання судом на себе функцій суб'єкта владних повноважень, що не відповідає запровадженому ст. 6 Конституції України принципу розподілу державної влади та запровадженому ст. 8 Конституції України принципу верховенства права.

Враховуючи те, що судом першої інстанції при прийнятті рішення було досліджено лише питання статусу «павільйон» та «будівлі», що не стосуються предмету спору у цій справі, оскільки предметом спору є законність постанови про накладення штрафу на позивача за недопущення посадових осіб до проведення перевірки, а не правомірність проведення такої перевірки, суд апеляційної інстанції зробив висновок про те, що суд першої інстанції при розгляді справи не дослідив ті обставини та не надав оцінку доводам, які є предметом спору, у звязку з чим рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення, яким позов слід задовольнити повністю з вищезазначених судом апеляційної інстанції підстав.

Враховуючи зазначене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково, а рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нову постанову, яким позов задовольнити повністю.

Керуючись: пунктом 2 частини 1 статті 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради задовольнити частково.

Рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 04 квітня 2018 року у справі №210/3919/17(2-а/210/80/18) скасувати та прийняти нову постанову, якою позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради №32-КР від 11 липня 2017 року про накладення на ОСОБА_2 штрафу по справі про правопорушення адміністративне у розмірі 6800 грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та відповідно до ч. 3 ст. 272, ст. 286 КАС України не може бути оскаржена.

Головуючий В.Є. Чередниченко

Суддя: С.М. Іванов

Суддя: О.М. Панченко