Справа № 804/3959/17
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2018-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

07 червня 2018 рокусправа № 804/3959/17

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючий суддя: Дурасова Ю.В.

судді: Лукманова О.М. Божко Л.А.

за участю секретаря судового засідання: Сонник А.В.

представника позивача: Біловоденко Юлії Вікторівни,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет"

на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.11.2017 (суддя Турлакова Наталія Василівна)

у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування припису,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позов до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування припису.

Позов обґрунтовано тим, що 08.04.16р. отримано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, з вимогою заборонити з 06.04.16р. експлуатацію нежитлових приміщень магазина продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувальною рампою за адресою: м. Київ, Деснянському районі, вул. Миколи Лаврухіна, 9. Строк для усунення порушень було надано до 06.05.2016 р. Позивач стверджує, що винесений відповідачем припис від 06.04.2016 р. суперечить вимогам закону, оскільки ТОВ "АТБ-маркет" не є замовником та суб'єктом містобудування, а тому позивач не може бути притягнутий до відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки на нього не розповсюджується дія відповідного законодавства.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.10.2017 у задоволенні адміністративного позову відмовлено. Свою позицію суд першої інстанції обґрунтував тим, що факт складання припису не може ототожнюватися з вмотивованим рішенням посадової особи щодо заборони експлуатації об'єкта будівництва, як це передбачено положеннями ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». При цьому, відповідно до ч. 8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, позивачем (ТОВ "АТБ-маркет") подано апеляційну скаргу, згідно якої просить скасувати оскаржувану постанову суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Вважає, що оскаржувана постанова прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права. Посилається на те, що позивач є орендарем приміщень, а не замовником на будівництво. Зазначений припис слід адресувати замовнику. Надіслання зазначеного припису орендарю не відповідає нормам законодавства.

В відзиві на апеляційну скаргу зазначено, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, тому не підлягає скасуванню. Відповідач просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги. Посилається на те, що перевірка була проведена в присутності представника ТОВ «АТБ-маркет». За результатами перевірки зафіксовано порушення у сфері містобудівної діяльності. У зв'язку з чим видано обов'язковий до виконання припис, яким зобов'язано ТОВ «АТБ-маркет» до 06.05.2016 року усунути допущені порушення у сфері містобудівної діяльності.

У судовому засіданні представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги, просить апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Надав пояснення аналогічні викладеним в апеляційній скарзі. Посилається на рішення Верховного Суду, яким задоволені позовні вимоги по тим же правовідносинам

Інші учасники процесу у судове засідання не з'явились. Про час, дату та місце судового засідання повідомленні належним чином.

Перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, а постанову суду першої інстанції скасувати, внаслідок наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ "АТБ-маркет" 01.08.15р. уклало договір оренди №49-2015/2 з ТОВ "Істрейт", відповідно до якого ТОВ "Істрейт" передало в тимчасове володіння та користування об'єкт нерухомості, який розташований за адресою: м. Київ, вул. Миколи Лаврухіна, 9.

На підставі звернення Громадської організації "Наша Влада" від 06.04.2016 року вх. №10/26-0604/10, направлення від 06.04.2016 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил замовником будівництва - ТОВ "Істрейт" та суб'єктом містобудування, який здійснює експлуатацію приміщень (веде господарську діяльність) - ТОВ "АТБ-Маркет" за адресою: вул. Миколи Лаврухіна, 9 у Деснянському районі м. Києва.

Перевірку проведено у присутності представника ТОВ "АТБ-Маркет" адміністратора Коломієць Наталії Олександрівни.

Назва та місцезнаходження об'єкта будівництва "Реконструкція нежитлових приміщень (магазин "продтовари" літ.А) під магазин продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувальною рампою за адресою: вул. Миколи Лаврухіна, 9 у Деснянському районі м. Києва".

За результатами перевірки складено акт від 06.04.2016 року, яким встановлено:

- відповідно до статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та "Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466, Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві зареєстрував подану замовником будівництва - ТОВ "Істрейт" декларацію про початок будівельних робіт "Реконструкція нежитлових приміщень (магазин "Продтовари" літ.А) під магазин продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувальною рампою по вул. Миколи Лаврухіна, 9 у Деснянському районі м. Києва" за №КВ56 від 31.08.2015 року;

- під час перевірки з виїздом на місце 06.04.2016 року у присутності представника ТОВ "АТБ-Маркет" ОСОБА_3 встановлено, що ТОВ "Істрейт" та ТОВ "АТБ-Маркет" експлуатують нежитлові приміщення (магазин "Продтовари" літ.А) під магазин продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувальною рампою по вул. Миколи Лаврухіна, 9 у Деснянському районі м. Києва без прийняття їх до експлуатації у встановленому порядку, чим порушено частину 8 статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності";

- категорія складності зазначеного об'єкту будівництва визначається як (ІІІ), відповідно до вимог ДСТУ - НБВ.1.2-16:2013 "Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва".

На підставі висновків акту перевірки складено:

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.04.2016 року, яким зобов'язано з 06.04.2016 року заборонити експлуатацію нежитлових приміщень (магазин "Продтовари" літ.А) під магазин продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувальною рампою по вул. Миколи Лаврухіна, 9 у Деснянському районі м. Києва, до усунення правопорушень;

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.04.2016 року, яким призначено розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності о 10 год. 30 хв. 19 квітня 2016 року у приміщенні Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що до даних правовідносин слід застосовувати норми Конституції України, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», норми Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженому Постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13 квітня 2011 року.

Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що дана справа розглядалася судом першої, апеляційної та касаційної інстанції.

Так, Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.06.2016 року (суддя Павловський Д.П.) в задоволенні позову відмовлено (а.с. 33-34).

Рішенням суду апеляційної інстанції від 28.09.2016 року апеляційну скаргу ТОВ "АТБ-Маркет" залишено без задоволення, а постанову суду першої інстанції - без змін (а.с. 70).

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 25.05.2017 року касаційну скаргу ТОВ "АТБ-Маркет" задоволено частково. Скасовані судові рішення першої та апеляційної інстанції та справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції (а.с. 100-103).

В зазначеній ухвалі ВАСУ вказано, що суди попередніх інстанцій не встановили, чи ТОВ "АТБ-Маркет"є замовником та чи здійснювалися будівельні роботи (будівництво, реконструкція) на об'єкті перевірки взагалі з моменту реєстрації декларації про початок будівельних робіт, зокрема, позивачем.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.11.2017 року при новому розгляді справи (суддя Турлакова Н.В.) у задоволенні позову відмовлено (а.с. 123-125).

Досліджуючи прийняте судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини.

Так, відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. При цьому, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ч. 2 ст. 19).

Зокрема, повноваження державної архітектурно-будівельної інспекції та порядок їх реалізації визначаються законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Порядком здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 року № 903, Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року № 294.

При цьому, згідно з положеннями статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що згідно з положеннями пунктів 12, 13 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має певні права, наприклад, право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Розглядаючи дану справу колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне вирішити питання: чи є позивач (орендар) суб'єктом містобудування?

Положеннями підпункту 3 пункту 11 Порядку № 553 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

На підставі системного аналізу наведених правових норм колегія суддів апеляційної інстанції дійшла до висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється щодо суб'єктів містобудування, якими, зокрема, є замовники. Після проведення перевірки контролюючий орган, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складає протокол разом з приписом. Один примірник припису надає суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Виконання цього припису покладається на суб'єкта містобудування.

Відповідно до частини 1 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Частиною 5 зазначеної статті встановлено, що датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Аналогічні положення щодо прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів містяться у Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженому Постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13 квітня 2011 року.

Відповідно до частини 8 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується, що норми законодавства України забороняють експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію. Натомість, основне питання, яке порушується позивачем, це питання чи може бути направлений зазначений припис особі, що не є суб'єктом містобудування, не є замовником?

Зокрема, відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлена Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно з положеннями пункту 6 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення як, зокрема експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію.

Отже, зазначена норма закону передбачає відповідальність за порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності суб'єктів містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або тими, хто виконує функції замовника і підрядника одночасно.

Однак, матеріалами справи підтверджується, що позивач у справі ТОВ "АТБ-Маркет" не є ані замовником будівництва ані тим, хто виконує функції замовника і підрядника.

Водночас відповідно до пункту 4 частини 1 статті 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Таким чином, обов'язок введення об'єктів будівництва в експлуатацію, відповідальність за експлуатацію об'єктів, не введених в експлуатацію, можуть стосуватися лише тих суб'єктів, які після закінчення будівництва та початку використання, маючи відповідний обов'язок, не ввели об'єкти містобудування в експлуатацію, за що встановлена визначена відповідальність.

Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що така правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 17 квітня 2018 року справа № 804/1845/16, а також узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду України від 04 березня 2014 року по справі № 21-433а13.

Отже припис слід направляти замовнику будівництва або тим, хто виконує функції замовника і підрядника одночасно. Оскільки позивач не є замовником будівництва, не є тим, хто виконує функції замовника і підрядника одночасно, і як наслідок не є суб'єктом містобудування, а є орендарем, то вказаний припис направлений позивачу неправомірно.

Таким чином, виходячи з викладених доводів, суд апеляційної інстанції погоджується з доводами апеляційної скарги.

Вищезазначене є мотивом для визнання прийнятними аргументів, викладених в апеляційній скарзі, що є підставою для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції.

На думку колегії суддів апеляційної інстанції, виходячи з обставин справи та норм законодавства України, що регулює дані правовідносини, задоволення позовних вимог захищають порушені права, свободи та інтереси позивача.

Доводи апеляційної скарги спростовують правове обґрунтування, покладене в основу рішення суду першої інстанції, тому можуть бути підставою для його скасування.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції ухвалено рішення з невірним застосуванням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, що є підставою для скасування постанови суду першої інстанції.

Керуючись 241-245, 250, 315, 317, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2017 р. - задовольнити.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2017 р. - скасувати.

Позов задовольнили.

Визнати протиправним та скасувати припис від 06 квітня 2016 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, винесений Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Судові витрати зі сплати судового збору за подання позову (1378 грн.) та апеляційної скарги (2067 грн.), що в загальному розмірі становить 3445 грн. (три тисячі чотириста сорок п'ять грн.) стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Постанова апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття згідно ч.1 ст. 325 КАС України 07.06.2018 та відповідно до ч. 5 ст. 328 КАС України оскарженню не підлягає, оскільки в силу ч. 6 ст. 12 КАС дана справа є справою незначної складності.

В силу п. 2 частини 5 ст. 328 КАС постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів в порядку та строки, встановлені ст. 328, 329 КАС України.

Вступну та резолютивну частини постанови проголошено 07.06.2018.

В повному обсязі судове рішення виготовлено 12.06.2018.

Головуючий суддя: Ю.В. Дурасова

Суддя: О.М. Лукманова

Суддя: Л.А. Божко