Справа № 522/24422/17
Суддя: Чернявська Л. М.
Дата ухвалення: 2018-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/522/793/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 червня 2018 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого - судді Чернявської Л.М.

при секретарі судового засідання Ткаченко О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в м. Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до заступника начальника управління начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду 26 грудня 2017 року з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення, за яким, посилаючись на поважність причин пропуску строку звернення до суду, просив цей строк йому поновити, а постанову по справі про адміністративне правопорушення № 659/17 від 14.12.2017 року, винесену заступником начальника управління начальником інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 5 ст. 96 КупАП з накладенням штрафу в розмірі 10200 грн., скасувати.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що він є власником квартири АДРЕСА_1, загальною площею 120,1 кв.м., житловою площею 88,9 кв.м. 22 грудня 2017 року позивач отримав поштою постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради по справі про адміністративне правопорушення від 14.12.2017 року № 659/17, якою він визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КпАП України та на нього накладено штраф в розмірі 10 200 грн., тобто після спливу строку на її адміністративне оскарження до суду. З даною постановою позивач не згоден, вважає її незаконною та такою, що підлягає скасуванню з тих підстав, що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті за адресою: АДРЕСА_2, без законних підстав, за відсутності власника квартири. Акт проведення перевірки позивачеві не надавався для ознайомлення, протокол про адміністративне правопорушення від 30.11.2017 року складений за відсутності позивача, припис про усунення порушення законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 30.11.2017 року не вручався позивачеві. Сама справа про адміністративне правопорушення розглянута 14.12.2017 року заступником начальника управління начальником інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2 без участі позивача, а під час розгляду даної справи не з?ясовані обставини того, що 28.11.2017 року зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об?єкту № ОД25, на підставі якої до державного реєстру речових прав внесено зміни до зареєстрованого за позивачем права власності на об?єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_3 про що видано ОСОБА_3 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 106297410 від 05.12.2017 року, а значить реконструкція квартири, в порушені правил якої звинувачено позивача, вже була завершена і правомірність проведення якої вже була підтверджена.

До суду 11 квітня 2018 року надійшов відзив на позов від Управління державного архітектурно-будівельного контролю ОМР, відповідно до якого відповідач не погоджується з позовом, оскільки вказує, що є підстави вважати, що реконструкція квартири АДРЕСА_4, що належить позивачеві, проведена на підставі наданих позивачем недостовірних даних в зареєстрованому повідомленні про початок виконання будівельних робіт за № ОД 64від 18.10.2017 року, чим порушено п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року. Щодо порушення порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення, зазначеного позивачем, то такий порядок не порушувався, позивач своєчасно сповідувався про час і дати розгляду справи, отримував необхідні документи, а надані позивачем пояснення не спростовують встановлених фактів. Крім того, припис про зупинення виконання будівельних робіт позивачем не оскаржувався.

В судове засідання позивач не з?явився, раніше надав заяву, про розгляд справи за його відсутності, вимоги підтримав та просив задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був сповіщений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України суд вважає за можливе розглянути дану адміністративну справу у відсутності представника відповідача, сповіщеного належним чином, на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши всі наявні докази у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління держаного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_4 у період з 27.11.2017 року по 30.11.2017 року на підставі наказу № 01-13/251ДАБК від 29.06.2017 р., направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 27.11.2017 р. № 001291 та звернення мешканців будинку №5 по вул. Єврейській в м. Одесі (вхід. № 01-10/546-ЗГ від 07.11.2017 р. про незаконну реконструкцію квартири АДРЕСА_5, проведений позаплановий захід державного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил по реконструкції квартири № 43 за адресою: м. Одеса, вул. Єврейська, 5, за результатами якого складено Акт про наведення замовником будівництва ОСОБА_1 недостовірних даних в зареєстрованому повідомленні про початок виконання будівельних робіт за № ОД 64від 18.10.2017 року, чим порушено п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року.

На підставі виявлених порушень Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 30.11.2017 року складений припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт з 30.11.2017 року.

30.11.2017 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління держаного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_4 складено протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке, передбачена частиною 5 статті 96 КУпАП, та вказано, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 14.12.2017 року о 15.00 годині у приміщенні Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради.

В усіх вказаних документах відсутній підпис ОСОБА_1 та вказано, що він від підпису та отримання відмовився.

14.12.2017 року заступником начальника начальником інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_5 винесено постанову № 659/17 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200 грн.

Відповідно до п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року, замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суд встановив, що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 18.10.2017 року за № ОД 64 зареєстроване, подане замовником будівництва ОСОБА_1, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об?єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об?єктів з незначними наслідками (СС1) з реконструкції квартири АДРЕСА_6 без змін геометричних розмірів фундаментів у плані.

Відповідно до даного повідомлення: планується реконструкція квартири без змін геометричних розмірів фундаментів у плані; технічний нагляд за будівництвом здійснює ІТН ОСОБА_6, сертифікат АТ № 001585; проектна документація розроблена ПП «ІНВЕСТ-СЕРВІС», ЄДРПОУ НОМЕР_1; головний архітектор проекту ОСОБА_3 (сертифікат АА № 000929), відповідно до наказу ПП «ІНВЕСТ-СЕРВІС» № б/н від 21.07.2017 року; експертиза проектної документації проведена філією ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» в Одеській області, , експерт ОСОБА_7, сертифікат АЕ 004401, позитивний експертний звіт № 16-381-17 від 28.07.2017 року; містобудівні умови і обмеження не видавалися; дані щодо земельної ділянки відсутні; площа об?єкті відповідно до проектної документації 121,12 кв.м.

15 листопада 2017 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради зроблено запит до ПП «ІНВЕСТ-СЕРВІС» щодо надання інформації про розробку проектної документації по квартирі АДРЕСА_7, на підставі якого 30.11.2017 року отримано відповідь, що така проектна документація за вказаною адресою не розроблялась.

Тобто, наявність встановленого Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради порушення п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року, знайшло своє підтвердження в судовому засіданні, а тому суд вважає посилання позивача на відповідність його дій по реконструкції квартири, встановленим нормам і правилам, безпідставним, а наявність складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена по ч.5 ст. 96 КУпАП, доведеною.

При цьому, судом встановлено, що пакет документів, який включає: Акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб?єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм,стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за № 001291 від 30.1.2017 року на 20 аркушах; протокол про адміністративне правопорушення від 30.1.2017 року, відповідно до ч.5 ст. 96 КУпАП на 5 аркушах; припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 30.11.2017 року на 4 аркушах, направлено ОСОБА_1 04.12.2017 року та отримано адресатом лише 15.12.2017 року, що свідчить з його підпису на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, тобто після розгляду 14.12.2017 року справи про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1

Оскаржувана постанова, яка винесена без участі позивача, направлена йому 15.12.2017 року, а отримана 22.12.2017 року, що підтверджується матеріалами справи.

Таким чином, як встановлено судом, оскаржувана постанова від 14.12.2017 року, була отримана позивачем по пошті 22.12.2017 року, через вісім днів з дати винесення, а отже звернувшись до суду 26.12.2017 року позивач пропустив строк на оскарження цієї постанови з поважних причин, а тому такий строк підлягає поновленню.

Відповідно до ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до вимог ст. 9 Конституції України та Закону України "Про ратифікацію Конвенції" від 17.07.1997 року, Конвенція про захист прав людини та основних свобод та протокол до неї, є частиною національного законодавства України. Вимогами ст. 6 ЄКПЛ та ст. 2- 4 Протоколу № 7 до Конвенції, які застосовуються і при розгляді справ про адміністративне правопорушення, закріплено право особи на справедливий суд, що включає в себе право на доступ до матеріалів справи, право на захист та юридичну допомогу, право на надання доказів, проведення експертизи та залучення свідків, право бути повідомленим про час та місце слухання справи та присутнім при розгляді його справи судом. Та основне те, що особа має право бути негайно і детально проінформована зрозумілою для нього мовою компетентним органом державної влади про характер та причини обвинувачення, мати час і можливість, необхідні для підготовки свого захисту та захищати себе особисто чи використовувати захисника.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, КАС Україні та в контексті Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень.

У Конституції України проголошено демократичною, соціальною, правовою державою ( ст. 1) і визнано, що найвищою соціальною цінністю в Україні є людина , її права і свободи та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, а їх утвердження і забезпечення є головним обов'язком держави (ст. 3), права та свободи людини є невідчужуваними і непорушними ( ст. 21).

Відповідно до ст. 6, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, до яких відносяться виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад, шляхом, в тому числі, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації, тощо.

Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; залучати до проведення перевірок представників експертних організацій, фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; тощо.

Згідно з п. 5, 7 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю та така перевірка може проводитися, зокрема, на підставі звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до п. 16, 17 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до ч. 5 статті 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, -тягнуть за собою накладення штрафу від п'ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У судовому засіданні встановлено, що в діях Позивача є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.96 КУпАП так як ОСОБА_1 наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, а саме зазначена розробка проектної документації ПП «ІНВЕСТ-СЕРВІС» насправді не мала місця.

Відповідно ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Суд вважає, що відсутність позивача під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, є в даному випадку тією обставиною, яка не перешкоджає посадовій особі достовірно з?ясувати всі факти, які вимагає ст.. 280 КУпАП.

Так, наявність внесення позивачем недостовірних даних у повідомлення про початок виконання будівельних робіт документально підтверджена, а позивач не наводить жодних доказів, які б спростували ті факти, які наведені відповідачем.

Частиною 1 ст.77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 зазначеної статті в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд встановив, що відповідачем, як субєктом владних повноважень, на якого згідно приписів ст.77 КАС України покладено обовязок доведення правомірності свого рішення, надано докази, які спростовують доводи позивача та підтверджують законність та обґрунтованість постанови, що оскаржується, а тому підстави для задоволення позову ОСОБА_1 відсутні.

Керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року, ст.ст. 242-246 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з позовом про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 659/17 від 14.12.2017 року, винесеної заступником начальника управління начальником інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 5 ст. 96 КупАП з накладенням штрафу в розмірі 10200 грн.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позову до заступника начальника управління начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 659/17 від 14.12.2017 року, винесеної заступником начальника управління начальником інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 5 ст. 96 КупАП з накладенням штрафу в розмірі 10200 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається через Приморський районний суд м. Одеси протягом десяти днів з дня проголошення судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 22 червня 2018 року.

Суддя Чернявська Л.М.

22.06.2018