Справа № 806/2893/18
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2018-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 червня 2018 року м. Житомир справа № 806/2893/18

категорія 11.5

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Єфіменко О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Корольовського відділу державної виконавчої служби м. Житомира Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, про скасування постанови від 29.08.2017 та повернення незаконно утриманих коштів, -

встановив:

15.06.2018 до Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1, в якій він просить:

- скасувати постанову, винесену 29.08.2017 Корольовським відділом державної виконавчої служби м. Житомира ГТУЮ у Житомирській області про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника ВП № 5166076;

- повернути незаконно утримані з пенсії кошти.

Перевіряючи адміністративний позов на відповідність його вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що він не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 та п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем у порушення вимог п. 2 та п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України не зазначено у позовній заяві ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідачів 1, 3; власного реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України; відомих номерів засобів зв'язку відповідачів 1, 3; офіційної електронної адреси або адреса електронної пошти позивача та відповідачів; власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, згідно з п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позовна заява подана з порушенням положень п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, а саме: у позовній заяві позивач зазначає у якості відповідачів у справі: Корольовський відділ державної виконавчої служби м. Житомира Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області. Однак, у позовній заяві викладено позовні вимоги не до кожного з відповідачів, а лише до Корольовський відділ державної виконавчої служби м. Житомира Головного територіального управління юстиції у Житомирській області.

Згідно з ч. 2 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Приписами частин 4, 5 статті 94 КАС України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У порушення зазначених норм, позивачем до матеріалів позовної заяви долучено незавірені копії письмових доказів, що наявні у позивача в оригіналі.

Позивач у позовній заяві в обґрунтування своїх позовних вимог посилається на статті КУпАП, які не стосуються даної справи, а саме: стаття 8 "Чинність закону про відповідальність за адміністративні правопорушення", стаття 173-2 "Вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, невиконання термінового заборонного припису або неповідомлення про місце свого тимчасового перебування", стаття 247 "Обставини, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення", стаття 302 "Припинення виконання постанови про накладення адміністративного стягнення".

Суд вважає за необхідне зазначити, що 15.12.2017 набрали чинності зміни до КАС України на підставі Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", на підставі чого позивачу у позовній заяві необхідно обґрунтувати свої вимоги із посиланням на норми КАС України.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 287 КАС України встановлено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Тобто, КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця встановлюється десятиденний строк.

Судом встановлено, що позивач оскаржує до суду постанову, винесену 29.08.2017 Корольовським відділом державної виконавчої служби м. Житомира ГТУЮ у Житомирській області про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника ВП № 5166076.

Позивач звернувся до адміністративного суду з даним адміністративним позовом 15.06.2018, що підтверджується датою, зазначеною у позовній заяві, та реєстраційним штампом суду з зазначенням дати надходження позовної заяви і вхідного номера.

Таким чином, позивачем пропущено десятиденний строк на звернення до суду щодо оскарження постанови від 29.08.2017 про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника ВП № 5166076.

Суд зауважує, що з наявних у матеріалах справи доказів не може бути встановлено час з якого позивач дізнався про порушення своїх прав.

Приписами ч. 1 ст. 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Позивач у позовній заяві не обґрунтував причин пропуску строку звернення з позовом, що дає підстави суду залишити позов без розгляду.

Крім того, відповідно до вимог ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частинами 1 та 2 ст. 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, у п. 2 прохальної частини позовної заяви позивач просить витребувати від стягувача дані про рахунки, з яких потрібно повернути кошти.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві, окрім іншого, зазначається: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Нормами ч. 1 ст. 80 КАС України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Таке клопотання повинно бути подане у строк, зазначений в частинах 2 та 3 ст. 79 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

У порушення даної норми, позивачем в заявленому клопотанні не зазначено обставини, які можуть підтвердити витребувані докази, або аргументи, які вони можуть спростувати, не конкретизовано особу стягувача.

Крім того, в обґрунтування заявленого клопотання позивачем не зазначено жодних відомостей про заходи, яких позивач вжив для отримання цих доказів самостійно, не надано доказів вжиття таких заходів.

Вказане клопотання також не місить викладу обставин щодо причин неможливості самостійного отримання цих доказів позивачем.

З огляду на що, заявлене позивачем клопотання про витребування доказів не відповідає вимогам встановленим законом, зокрема не містить повної інформації для встановлення доцільності розгляду такого клопотання.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення зазначених недоліків шляхом надання до суду:

- примірника позовної заяви у тому числі для направлення відповідачам із зазначенням у ній:

1) ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідачів 1, 3;

2) власного реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України;

3) відомих номерів засобів зв'язку відповідачів 1, 3;

4) офіційної електронної адреси або адреса електронної пошти позивача та відповідачів;

5) власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

6) виклад позовних вимог до кожного з відповідачів;

7) обґрунтуванням позовних вимог з посиланням на норми КАС України;

- окремого, належним чином оформленого, клопотання про витребування доказів;

- окремої заяви відповідно до вимог ч. 6 ст. 161 КАС України про поновлення строку звернення з обґрунтування строку пропуску звернення до суду із даним позовом;

- завірених належним чином копій або оригіналів доказів долучених до матеріалів позовної заяви.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Єфіменко