Справа № 522/24483/17
Суддя: Чернявська Л. М.
Дата ухвалення: 2018-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/522/794/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2018 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого - судді Чернявської Л.М.

при секретарі судового засідання Ткаченко О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в м. Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду 27.12.2017 року з позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення №576/17 від 14.11.2017 року.

Позивач мотивує позовом тим, що 18 грудня 2017 року вона отримала поштове відправлення від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради: штрих кодовий ідентифікатор 971. У відправленні (конверті) знаходилася постанова №576/17 по справі про адміністративне правопорушення від 14.11.2017 року. Позивач вважає дану постанову незаконною та такою, що винесена з грубим порушенням порядку розгляду справ про адміністративне правопорушення та норм КУпАП, що призвело до необґрунтованого та безпідставного притягнення позивача до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5950,00 гривень.

10 квітня 2018 року, відповідач надав відзив на позовну заяву, яким просить залишити адміністративний позов ОСОБА_1 без задоволення, а оскаржувану постанову без змін, посилаючись на те, що дані, які відображені в акті планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №001141 від 31.10.2017 року відповідаюь дійсності та не спростовані позивачем, а від отримання протоколу про адміністративне правопорушення від 31.10.2017 року та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №635/17 від 31.10.2017 року, позивач відмовилась та їх не оскаржувала.

Представник позивача в судове засідання не з?явився, надав заяву про розгляд справи за своєї відсутності, вимоги підтримав, просив задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з?явився, сповіщений належним чином, про поважність причин не явки суд не повідомив

Суд розглядає справу за відсутності сторін на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що 18 грудня 2017 року позивачем було отримано поштове відправлення від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради: штрихкодовий ідентифікатор 971. Дане підтверджується інформацією з офіційного сайту Укрпошти: http://ukrposhta.ua/vidslidkuvati-forma-poshuku.

Постановою № 576/17 по справі про адміністративне правопорушення від 14.11.2017 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5950,00 гривень. Зазначена постанова отримана позивачем 18 грудня 2017 року , що підтверджується інформацією з офіційного сайту Укрпошти: http://ukrposhta.ua/vidslidkuvati-forma-poshuku.

Зазначена постанова, винесене відповідачем за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме: акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №001141 від 31.10.2017 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 31.10.2017 року та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №635/17 від 31.10.2017 року.

Аналізуючи в судовому засіданні акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №001141 від 31.10.2017 року, суд встановив, що зазначений Акт складено з порушенням вимог чинного законодавства України.

Так, в Акті зазначено, що головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2, проводилася позапланова перевірка на підставі розпорядчого документу від 29.06.2017 року №01-13/251 ДАБК та посвідчення (направлення) від 23.10.2017 року №001141.

Згідно пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою КМУ №533 від 23.05.2011 року, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобовязана предявити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою КМУ №533 від 23.05.2011 року, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Однак, в матеріалах справи відсутні докази того, що позивач був присутнім під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю проведеного на підставі розпорядчого документу від 29.06.2017 року №01-13/251 ДАБК та посвідчення (направлення) від 23.10.2017 року №001141. Також, матеріали справи не містять доказів того, що під час проведення позапланової перевірки відповідач предявив позивачеві службове посвідчення та надав копію направлення для проведення позапланової перевірки. Таким чином відповідач порушив вимоги вищезазначеного законодавства України.

Згідно пункту 18 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ №533 від 23.05.2011 року, керівникові кожного субєкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником субєкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Якщо субєкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невідємною частиною такого акта. У разі відмови субєкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадову особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить в акті відповідний запис (пункт 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою КМУ №533 від 23.05.2011 року).

В матеріалах справи міститься акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №001141 від 31.10.2017 року. В акті зазначено позивача, як особу, що бере участь у проведені заходу державного нагляду (контролю), а також зазначено строк завершення проведення заходу державного нагляду (контролю) 31.10.2017 року о16 годині 00 хвилин. Зазначений акт не містить підпису позивача зробленого в останній день перевірки, тобто 31.10.2017 року о16 годині 00 хвилин та не містить жодного запису про відмову позивача від підписання зазначеного акту. Акт містить підпис представника позивача про отримання цього акту та незгоду з ним від 01.11.2017 року, тобто на наступний день після завершення проведення заходу державного нагляду (контролю). Зазначене свідчить про відсутність доказу того, що позивач був присутній при проведені заходу державного нагляду (контролю), що жодним чином не спростовано відповідачем, та дає підстави суду вважати, що перевірку проведено у відсутності позивача.

Крім того, Акт містить посилання на ДБН В.2.2-15-2005 Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення, якої вказаний ДБН не містить. Так, в чинному ДБН В.2.2-15-2005 вказано: Поверх мансардний (мансарда) - поверх у горищному просторі, фасад якого повністю або частково утворений поверхнею (поверхнями) похилої чи ламаної покрівлі. Однак, у Акті відповідач самовільно трансформує вказану норму ДБН додаючи до неї наступне: …при цьому лінія перетину площини даху і фасаду має бути на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги мансардного поверху (мансарди).

З огляду на це, суд приходить до висновку, що вказаний Акт не містить описанння правопорушень, які позивач міг вчинити чи вчинив. При цьому, Акт містить посилання на неіснуючі документи, норми та правила та містить суперечливі висновки, а отже не може вважатись достатнім та належним доказом по справі.

Згідно п. 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою КМУ №533 від 23.05.2011 року, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Тобто, Протокол та Припис мають бути складені разом із Актом від 31.10.2017 року, але відповідачем суду вони не надані та до справи не долучені, отже суд не має змогу надати оцінку цим документам. Про ці документи є лише посилання в самій оскаржуваній постанові.

Крім того, відповідачем не доведено ту обставину, що відповідні документи були вручені або направлені позивачеві. Посилання відповідача, на те, що ним було направлено листа позивачеві з вмістом відповідних документів не знайшло свого підтвердження, оскільки відповідач не надав суду опис вкладення до цього листа з переліком відповідних документів.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Матеріали справи не містять жодного доказу про належне сповіщення позивача про місце і час розгляду адміністративної справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що є порушення вимог статті 268 КУпАП.

Статтею 252 КУпАП, передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

В матеріалах судовою справи міститься зауваження позивача на акт №001141 від 31.10.2017 року, який відповідачем було отримано 13.11.2017 року, тобто, за день до початку розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що підтверджується відміткою про отримання. Однак,вказане зауваження відповідачем при винесенні оскаржуваної постанови не оцінювалося, а дані зауваження позивача взагалі не було долучено до матеріалів справи. Данийфакт свідчить про порушення відповідачем ст.ст.251, 252 КУпАП.

В оскаржуваній Постанові в описі обставин, установлених при розгляді справи, продубльовано текст з Акту, а отже там відсутній опис будь-якого правопорушення, яке могло бути вчинено ОСОБА_1, при цьому сама Постанова містить посилання на неіснуючі документи, норми та правила та містить суперечливі висновки.

Частина 4 ст. 96 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за «виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні».

Згідно поданого позивачем та зареєстрованого Управлінням за №ОД 00 Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, ОСОБА_1 отримано право на будівництво індивідуального садового будинку. Вказане будівництво буде здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки №01-07/87 від 21.04.2016 року, виданого Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради (згідно ст. 27 та ч. 1 ст. 34 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності та п. 13 ПКМУ №466).

Згідно п. 2.3. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом №103 від 05.07.2011 року: Уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Тобто, факт видачі уповноваженим органом містобудування та архітектури будівельного паспорту є підтвердженням повної відповідності поданих позивачем документів (зокрема, планів та фасадів) вимогами чинної містобудівної документації та державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно п. 1.2. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом №103 від 05.07.2011 року: Будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Таким чином, чинне законодавство не встановлює обмежень щодо кількості поверхів, а лише обмежує максимальну висоту індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку.

Згідно листа Мінрегіону від 30.11.2011 р. N 7/14-16432: ескіз намірів забудови за наведеними параметрами складається забудовником або за його бажанням замовляється у спеціаліста. Ескіз намірів забудови виконується в довільній формі, тому затверджувати його склад, зміст та порядок розроблення не потрібно.

Отже, суд встановив, що вся наведена у повідомленні №ОД 00 інформація була та є достовірною, що підтверджується наявними документами, зокрема будівельним паспортом,з огляду на що порушення п. 11 Постанови Кабінету Міністрів України №466 позивачем не було допущено.

Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Виходячи із обставин справ, жодних належних та допустимих доказів по справі на момент її розгляду не було.

За таких обставин, відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не могло бути розпочато, а розпочате підлягало закриттю у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, однак особа, що розглядала справу цього не зробила.

На підставі викладено, суд робить висновок про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 та задовольняє їх.

Керуючись ст.ст. 242-245, 286 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення задовольнити повністю.

Постанову № 576/17 по справі про адміністративне правопорушення від 14.11.2017 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності скасувати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається через Приморський районний суд м. Одеси протягом десяти днів з дня проголошення судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 22 червня 2018 року.

Суддя Чернявська Л.М.

20.06.2018