Справа № 826/4286/17
Суддя: Бужак Н.П.
Дата ухвалення: 2018-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/4286/17
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Троян Н.М.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Публічного акціонерного товариства "Київметробуд", Приватного акціонерне товариство "Холдингова компанія "Київміськбуд" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 лютого 2018 року, судді: Кузьменко В.А., Арсірій Р.О., Огурцов О.П., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи: Публічне акціонерне товариство "Київметробуд", Приватне акціонерне товариство "Холдингова компанія "Київміськбуд" про визнання протиправним та скасування сертифіката від 01 липня 2016 року IV №03,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи: Публічне акціонерне товариство "Київметробуд", Приватне акціонерне товариство "Холдингова компанія "Київміськбуд" про визнання протиправним та скасування виданого Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 01 липня 2016 року сертифікату серії НОМЕР_1, яким засвідчено відповідність закінченого будівництвом об'єкта "Будівництво житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями та підземним паркінгом. 3 черга будівництва - житлова частина секції №3, творчі майстерні - 1 пусковий комплекс, вбудовані нежитлові приміщення - 2 пусковий комплекс", нове будівництво, місцезнаходження: АДРЕСА_2, проектній документації та підтверджено готовність до експлуатації.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 лютого 2018 року адміністративний позов задоволенно повністю.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач та треті особи подали апеляційні скарги, в яких просять скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши осіб, що з'явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційні скаргі підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що між ВАТ "Київметробуд" (правонаступником якого є ПАТ "Київметробуд") та АТХК "Київміськбуд" (правонаступником якого є ПАТ (ПрАТ) "Холдингова компанія "Київміськбуд") укладено угоду №7 від 05 грудня 2001 року на будівництво житлового будинку по вул. Коперника, 7 в місті Києві.

Згідно з умовами угоди ВАТ "Київметробуд" прийняло на себе функції замовника по будівництву об'єкта, а АТХК "Київміськбуд" прийняло на себе функції генпідрядника та інвестора по проектуванню і будівництву об'єкта.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 є співвласником поряд розташованого житлового будинку АДРЕСА_1 у місті Києві.

Наказом Головного управління охорони культурної спадщини від 10 червня 2011 року №10/34-11 вказаний будинок визнано таким, що є щойно виявленим об'єктом культурної спадщини.

26 березня 2015 року між позивачем та Управлінням охорони культурної спадщини Київської міської державної адміністрації укладено договір на щойно виявлений об'єкт культурної спадщини - будинок житловий за адресою: вул. Коперника, 7; технічна адреса (за даним БТІ): вул. Коперника, 7 літ. А, за умовами якого власник взяв на себе зобов'язання щодо охорони щойно виявленого об'єкта культурної спадщини.

01 липня 2016 року Державна архітектурно-будівельна інспекція України видала сертифікат серії НОМЕР_1, яким засвідчила відповідність закінченого будівництвом об'єкта "Будівництво житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями та підземним паркінгом. 3 черга будівництва - житлова частина секції №3, творчі майстерні - 1 пусковий комплекс, вбудовані нежитлові приміщення - 2 пусковий комплекс", нове будівництво, місцезнаходження: АДРЕСА_2, проектній документації та підтвердила готовність до експлуатації; замовник об'єкта: ПАТ "Київметробуд".

Вважаючи сертифікат від 01 липня 2016 року серії НОМЕР_1, що виданий Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, протиправним та таким, що видано з порушенням норм законнодавства, з метою відновлення порушенного права, позивач звернувся до суду за захистом з відповідним позовом.

Як на підставу для визнання протиправним та скасування сертифікату позивач постався на ведення будівництва з порушенням нормативно встановленої відстані (не менше 15 метрів) між будинками згідно з ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень, тоді як реальна відстань між будинками становить 4,5 метрів. Внаслідок будівництва будинок АДРЕСА_1 руйнується, не враховано, що будинок є новоявленною пам»яткою архутектури. Тому відповідач при такому стані справ не мав права видавати оскаржуваний сертифікат.

Колегія суддів не може погодитись з такими доводами позивача та вважає, що вони не можуть бути підставою для скасування сертифікату з огляду на наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України 13 квітня 2011 року №461 затверджено Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів.

Відповідно до п.1. Порядку цей Порядок визначає механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів (далі - об'єкти).

За змістом п.23 Порядку Сертифікат видається органом державного архітектурно-будівельного контролю за формою, наведеною у додатку 7 до цього Порядку.

Для отримання сертифіката замовник (його уповноважена особа) подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю заяву про прийняття в експлуатацію об'єкта та видачу сертифіката за формою, наведеною у додатку 8 до цього Порядку, до якої додається акт готовності об'єкта до експлуатації за формою згідно з додатком 9 до цього Порядку. (п.24 Порядку)

Орган державного архітектурно-будівельного контролю приймає подані замовником заяву, акт готовності об'єкта до експлуатації та вчиняє дії у межах чинного законодавства щодо з'ясування питання достовірності відомостей у поданих документах, відповідності об'єкта проектній документації, вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, за результатами яких складається довідка за формою, наведеною у додатку 10 до цього Порядку.

Під час розгляду питання прийняття в експлуатацію об'єктів IV та V категорії складності орган державного архітектурно-будівельного контролю має право оглядати об'єкт із здійсненням фото- та відеофіксації, відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати проектну та виконавчу документацію, визначені будівельними нормами, державними стандартами і правилами, отримувати матеріали, відомості, довідки, пояснення з питань, що виникають під час огляду об'єкта, та залучати у разі потреби установи, організації, державні органи (їх консультативно-дорадчі органи) п.25 Порядку).

У разі потреби під час розгляду питань, пов'язаних з видачею сертифіката, орган державного архітектурно-будівельного контролю може звернутися до державних органів з метою отримання відповідних висновків, що стосуються об'єкта будівництва. Неподання таких висновків у встановлений строк не є підставою для продовження строку видачі сертифіката або відмови в його видачі (п.26 Порядку).

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дати реєстрації заяви приймає рішення про видачу сертифіката або про відмову в його видачі (п.27 Поряку).

Крім того, зазначений порядок визначає підстави для відмови у видачі сертифікату, зокрема відповідно до п. 27 Порядку підставою для відмови у видачі сертифіката є: неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу сертифіката; виявлення недостовірних відомостей у поданих документах; невідповідність об'єкта проектній документації та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі щодо доступності для маломобільних груп населення.

До заяви ПАТ «Київметробуд» про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта та видача сертифіта «Будівництво житлового будинку з об»єктами соціально-господарського призначення, підземним паркінгом та для благоустрою і влаштування майданчика для відпочинку по АДРЕСА_1 у Шевченківському районі м. Києва, ІІІ черга будівництва - житлова частина секції №3; творчі майстерні - 1 пусковий комплекс; вбудовані нежитлові приміщеннчя - 2 пусковий комплекс позивач додав акт готовності об»єктів до експлуатації, підписаний без зауважень замовником, генеральним підрядником, підряднимир організаціями та відповідлаьною особою проектувальника - головного архітектора (інженера) проекту.

Як зазначив представник відповідача, представниками ДАБІ у м. Києві здійснено огляд об'єкта будівництва по АДРЕСА_1 у Шевченківському районі м. Києва та встановлено, що на зазначеному об'єкті будівництва виконано всі передбачені проектною документацією згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами роботи виробничого персоналу і перебування людей відповідно до вимог нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, про було складено довідку.

Виходячи з того, що ПАТ «Київметробуд» було надано всі документи, необхідні для прийняття рішення про видачу сертифікату, Державна архітектурно-будівельна інспекція видала замовнику ПАТ «Київметробуд» сертифікат від 01.07.2016 року, яким засвідчила відповідність закінченого будівництвом об'єкту.

Відповідно до витягу з протоколу №11 від 17 вересня 2014 року засідання секції «Містобудування та архітектури, будівництва об'єктів цивільного та промислового призначення, будівельних матеріалів і виробів науково-технічної ради Мінрегіону було вирішено вважати за можливе при проектуванні житлового будинку з об'єктами соціально-побутового призначення, підземним паркінгом та для благоустрію і влаштування майданчиків для відпочинку по АДРЕСА_1 у Шевченківському районі м. Києва погодити відхилення від вимог таблиці 1 додатку 3.1 ДБН.360-92** «Містобудування. Планування та забудова сільських та міських поселень» в частині зменшення до 5,8 - 6,8 м відстані між секцією 3№ запроектованого будинку та торцевою глухою частиною існуючого двоповерхованого житлового будинку за умови погодження з державними органами пожежного нагляду.

Крім того, як встановлено судом в ході розгляду справи, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м Києві було видано замовнику ПАТ «Київметробуд» дозвіл на виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями та підземним паркінгом по АДРЕСА_1 у Шевечнківському районі м. Києва від 26.07.2012 року.

Зазначений дозвіл не скасований та не визнаний нечинним, а отже є діючим.

Також колегія суддів звертає увагу, що відповідно до постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.09.2014 року, залишеної без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 25.11.2014 року, відмовлено у задоволенні позовних вимог прокурору Шевченківського району м. Києва про скасування зазначеного дозволу від 26.07.2012.

Таким чином, колегія суддів вважає, що у відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України не було підстав, визначених п. 27 вищезазначеного Порядку, для відмови у видачі сертифікату.

Видаючи сертифікат, відповідач діяв у межах наданих йому повноважень та у спосіб, визначений законом.

Підстав вважати, що сертифікат видано з порушенням вимог Порядку чи вимог законодавства України колегія суддів не має правових підстав.

Щодо доводів позивача про руйнування двоповерхового будинку, співвласником якого він є, із-за будівництва будинку, колегія суддів зазначає наступне.

Як встановлено в ході апеляційного розгляду справи, на даний час будинок АДРЕСА_1 у м Києві збудовано, складено акт готовності об'єкта до експлуатації.

У 2012 році на замовлення замовника ПАТ «Київметробуд» Головним управлінням містобудування та архітектури розроблені Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки №16312/0/18-1/009.

За вимогами Містобудівних умов замовника було зобов'язано від час проведення будівельних робіт врахувати законні інтереси та вимоги власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва, розробити заходи щодо захисту прилеглих будинків від руйнування, забезпечення їх стійкості при будівництві, тощо.

На виконання зазначеної вимоги, ПАТ ЖК «Київміськбуд» уклав з ПАТ «Проектно-технічний інститут «Київоргбуд» та ДП «НДІ будівельного виробництва» договори на обстеження стану конструкцій вказаних будинків.

Відповідно до рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.09.2014 року, залишеної без змін ухвалою Київського апеляційного адмміністративного суду від 19.09.2014 року у справі № 826/9119/14 за позовом прокурора Шевченківського району м Києва до Інспнкції архітектурно-будівельного контролю м. Києва встановлено, що замовником будівництва здійснюються відповідні дії щодо проведення обстежень динаміки змін дефектів будинків, замовлено розробку проекту у відповідності до наданих рекомендацій у звітах.

Судова колегія враховує, що у 2004 році було погоджено Головою служби з питань національної культурної спадщини коригування житлового будинку з вбудованими приміщеннями та підземним паркінгом по вул. АДРЕСА_1.

22.10.2015 року між ПАТ «ХК «Київміськбуд» та Київським національним університетом будівництва і архітектури укладено договір №99-15/ОСФ про виконання робіт з науково-технічного супроводу, відповідно до якого виконавець взяв на себе зобов'язання своїми силами і засобами виконати науково-технічний супровід про об'єкту «Житловий будинок з об'єктами соціально-побутового призначення та підземним паркінгом по АДРЕСА_1 у Шевченківському районі м. Києва».

Судова колегія звертає увагу, що відповідно до рішення виконкому Київської міської ради №920 від 16.07.1979 року, розпорядження Київської міської ради №979 від 17.05.2002 року земельна ділянка по АДРЕСА_1 не входить до історичної охоронної зони та зони регулювання забудови міста. Крім того, у листі від 19.04.2011 року Головне управління охорони культурної спадщини зазначено, що станом на квітень 2011 року земельні ділянки по АДРЕСА_1 у м. Києві не належать до земель історико-культурного призначення.

Станом на початок проведення робіт на об'єкті будівництва будинку по АДРЕСА_1 у м Києві, споруда за даною адресою, в якій проживає позивач, не мала статусу нововиявленої пам»ятки архітектури. Договір позивача з управлінням охорони культурної спадщини КМДА на охорону щойно виявленого об'єкта культурної спадщини укладено 26 березня 2015 року, проте багатоповерховий будинок по вул. Коперника на той час в частині вже було збудовано та велися будівельні роботи.

Щодо питання порушення прав та інтересів позивача у зв'язку з видачею сертифікату колегія суддів вважає за необхідне врахувати наступні обставини.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її справа, свободи та законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його дій, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень, тощо.

Отже, обов'язковою умовою для звернення до адміністративного суду повинно бути порушення прав та інтересів фізичної особи відповідним рішенням суб'єкта владних повноважень.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 2011 року N 19-рп/2011 зазначено, що "права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб'єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Утвердження правової держави, відповідно до приписів статті 1, другого речення частини третьої статті 8, статті 55 Основного Закону України, полягає, зокрема, у гарантуванні кожному судового захисту прав і свобод, а також у запровадженні механізму такого захисту &?ї;…&?б;".

Також у Рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 2011 року N 19-рп/2011 зазначено про те, що відносини, що виникають між фізичною чи юридичною особою і представниками органів влади під час здійснення ними владних повноважень, є публічно-правовими і поділяються, зокрема, на правовідносини у сфері управлінської діяльності та правовідносини у сфері охорони прав і свобод людини і громадянина, а також суспільства від злочинних посягань. Діяльність органів влади, у тому числі судів, щодо вирішення спорів, які виникають у публічно-правових відносинах, регламентується відповідними правовими актами.

Рішення, прийняті суб'єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України. Для реалізації кожним конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб'єктів у сфері управлінської діяльності в Україні утворено систему адміністративних судів.

Стосовно "порушеного права", за захистом якого особа може звертатися до суду, то за змістом Рішення Конституційного Суду України від 1 грудня 2004 року N 18-рп/2004 це поняття, яке вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття "охоронюваний законом інтерес". Щодо останнього, то в тому ж Рішенні Конституційного Суду України зазначено, що "поняття "охоронюваний законом інтерес" означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб'єктивного права; б) є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб'єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним".

Отож, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

За змістом ст.19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб»єктом владних поввноажень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності.

Отже, згідно з вищевказаними нормами права особа має право звернутись до адміністративного суду з позовом у разі, якщо вона вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідача (суб'єкта владних повноважень) порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин. При цьому, обставину дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач.

Задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин.

Таким чином, у даній адміністративній справі насамперед підлягає встановленню факт порушення прав чи охоронюваних законом інтересів позивача з боку відповідача внаслідок прийняття оскаржуваного рішення.

Аналогічна позиція підтверджується і змістом окремих рішень Конституційного Суду України, зокрема, рішення № 6-рп/1997 від 25 листопада 1997 року за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення частини 2 статті 55 Конституції України та статті 248-2 Цивільного процесуального кодексу України та рішення № 9-рп/1997 від 25 грудня 1997 року за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення статей 55, 64, 124 Конституції України. Зі змісту вказаних рішень Конституційного Суду України випливає, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, сертифікат від 01 липня 2016 року щодо закінченого будівництвом об'єкта, який видала Державна архітектурно-будівельна інспекція України, видано замовнику будівництва ПАТ «Київметробуд» за його заявою. Фактично зазначений документ є актом індивідуальної дії, оскільки стосується певної особи і позивач не має до даного сертифікату будь-якого відношення.

Зазначений будинок є побудованим, у ньому проживають мешканці, які отримали та зареєстрували відповідно до вимог закону права власності на житло, що сторони в судовому засіданні не оспорювали.

Відповідно до довідки Департаменту з продажу та маркетингу ПАТ «ХК «Київміськбуд» станом на 15.06.2018 року реалізовано всі належні компанії квартири, що були передані відділу продажу для укладання цивільно-правових угод, у житловому будинку по вул. Коперникуа, 3 (секія 3) у м Києві.

Отже, колегія суддів вважає, що скасування даного сертифікату не вплине на права та обов»язки позивача та не призведе до їх відновлення у сфері публічно-правових відносин відповідно до вимог чинного законодавства.

Порушені права позивача у результаті проведення будівельних робіт по будівництву багатоповерхового будинку по вул. АДРЕСА_1 можуть бути або ж уже були відновлені шляхом винесення судами відповідних судових рішень.

Так, відповідно до рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 11 лютого 2015 року у справі №761/20813/13-ц за позовом ОСОБА_2 до ПАТ «ХК «Київміськбуд» зобов'язано ПАТ «ХК «Київміськбуд» зробити капітальний ремонт будинку АДРЕСА_1

Згідно рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2018 року, залишеного без змін постановою Апеляційного суду м. Києва від 05 квітня 2018 року у справі №761/26280/17 за позовом ОСОБА_2 до ПАТ «ХК «Київміськбуд» про демонтаж консольної металевої конструкції було задоволено вимоги позивача та зобов'язано ПАТ «ХК «Київміськбуд» та Комунальне підприємство з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-Сервіс» демонтувати консольну металеву конструкцію, яка надвисає на двоповерховим будинком АДРЕСА_1 у м. Києві та земельною ділянкою, на якій розташований даний будинок.

Отже, позивач за захистом порушеного права у зв'язку з будівництвом будинку АДРЕСА_1 у м. Києві, який розташований поряд з іншим будинок по АДРЕСА_1 співвласником якого є позивач, звертався неодноразово до цивільного суду і реально за вищезазначеними рішеннями судів його порушені права було поновлено шляхом зобов'язання відповідачів та інших осіб вчинити певні дії.

Суд першої інстанції даним обставинам належної оцінки не надав та фактично, задовольняючи позов, мотивував незаконність видачі сертифікату відповідачем наявністю порушень з боку третіх осіб під час проведення будівельних робіт та початку будівництва будинку, тоді як вищезазначеними судовими рішеннями порушені права позивача з цих питань було відновлено.

Колегія суддів не приймає до уваги доводи представників позивача про те, що у разі скасування сертифікату, позивач може вирішити питання поновлення порушеного права, у тому числі і шляхом укладення мирової угоди та отримання певного відшкодування в результаті мирової угоди, у т.ч. і відшкодування шляхом передачі йому певної частини приміщень в будинку.

Як зазначено судом вище, особа має право звернутись до адміністративного суду з позовом у разі, якщо вона вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідача (суб'єкта владних повноважень) порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин.

Фактично порушені права позивача, які він зазначив у позові, були відновлені у порядку цивільного судочинства. Крім того, у разі наявності інших порушень цивільного права позивача у зв'язку з будівництвом будинку, позивач не позбавлений права на звернення до суду для вирішення питання відновлення порушеного цивільного права.

В ході апеляційного розгляду справи представник позивача просив визнати недопустими та неналежними певні докази, зокрема: коригування житлового будинку з вбудованими приміщеннями та підземним паркінгом по АДРЕСА_1 (т.2 а.с.54); договір підряду від 22.10.2015 року (т.2 а.с. 55), а також довіреність на ім'я ОСОБА_3, що видана ПАТ «Холдингова компанія «Київміськбуд».

Колегія суддів вважає доводи представника позивача такими, що не можуть бути прийняті до уваги.

При прийнятті апеляційної скарги суд прийшов до висновку, що апеляційна скарга та долучені до неї документи відповідають вимогам закону та можуть бути прийняті судом до провадження. В ході апеляційного розгляду справи, відповідно до вимог КАС України суд перевірив оригінали документів, на підставі яких діють представники всіх сторін та третіх осіб та посвідчив подані до суду їх копії.

Копія довіреності на ім'я ОСОБА_3 (а.с.51 т.2) відповідає оригіналу, перевірена судом в оригіналі, посвідчена головуючим суддею, про що була здійснена відповідна відмітка.

Відповідно до ч. 6 ст. 94 КАС України якщо подано копію письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати в особи оригінал письмового доказу. Позивач або ж його представники не заявляли клопотання про витребування оригіналу зазначених документів.

Щодо інших документів, на які послався представник позивача, то підстав для визнання їх недопустимими та неналежними, колегія суддів не має правових підстав, оскільки дані докази стосуються доводів апеляційної скарги та подані на підтвердження цих доводів.

Крім того, колегія суддів зазначає, що зазначені документи підтверджують факт вчинення дій з належного документального оформлення будівництва будинку. Даний спір стосується видачі сертифікату, тобто позивачем оспорювається законність видачі відповідачем сертифікату серії НОМЕР_1, яким засвідчено відповідність закінченого будівництвом об'єкта "Будівництво житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями та підземним паркінгом. 3 черга будівництва - житлова частина секції №3, творчі майстерні - 1 пусковий комплекс, вбудовані нежитлові приміщення - 2 пусковий комплекс", нове будівництво, місцезнаходження: АДРЕСА_2, проектній документації та підтверджено готовність до експлуатації.

Відсутність погодження на початок будівництва проектної документації управлінням з охорони культурної спадщини м Києва та Міністерством культури, як на те послався позивач, колегія суддів вважає, не може бути підставою для скасування сертифікату, оскільки дане питання мало вирішуватись під час надання дозволу на виконання будівельних робіт із будівництва житлового будинку.

Відповідно до постанови Окружного адміністративного суду м Києва від 19.09.2014 року, залишеної без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 25.11.2014 року, відмовлено у задоволенні позову прокурора Шевченківського району м. Києва про скасування дозволу на виконання будівельних робіт із будівництва будинку по вул. АДРЕСА_1.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що сертифікат серія НОМЕР_1 виданий Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, яким засвідчено відповідність закінченого будівництвом об'єкта «будівництво житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями та підземним паркінгом, 3-я черга будівництва - житлова частина секції №3, творчі майстерні пусковий комплекс, вбудовані нежитлові приміщення - 2 пусковий комплекс» м Київ, Шевченківський район АДРЕСА_1 є законним, виданий у відповідності до вимог чинного законодавства України, його видача не порушує прав та охоронюваних інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин, а тому підстав для задоволення позовних вимог не має.

Видаючи оскаржуваний сертифікат, відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Будь-яких порушень під час видачі сертифікату в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції не встановлено.

Виходячи з вищевикладеного, судова колегія вважає, що судом першої інстанції під час розгляду справи неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, а також невірно застосовано норми матеріального права, що призвело до ухвалення помилкового рішення про задоволення позовних вимог.

Тому рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 06 лютого 2018 року підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю і ухвалити нове судове рішення.

Підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції є неповне з»ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального та процесуального права (ст. 317 КАС України).

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає за необхідне рішення Окружного адміністративного суду м. Києва скасувати та ухвалити постанову про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційні скарги Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Публічного акціонерного товариства "Київметробуд", Приватного акціонерне товариство "Холдингова компанія "Київміськбуд" задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 лютого 2018 року скасувати.

Ухвалити у справі нову постанову наступного змісту.

Адміністративний позов ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування сертифікату, яким засвідчено відповідність закінченого будівництвом об'єкта проектній документації та підтверджено готовність до експлуатації, стягнення судових витрат залишити без задоволення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Троян Н.М.

Повний текст виготовлено: 21 червня 2018 року.