Справа № 824/1034/17-а
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2018-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 824/1034/17-а

Головуючий у 1-й інстанції: Стоцька Л.А.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

20 червня 2018 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Білої Л.М. Гонтарука В. М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Першотравневого районного суду міста Чернівці від 19 квітня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області, за участю третьої особи головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_3 про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2017 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області (далі УДАБІ у Чернівецькій області), за участю третьої особи головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_3, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову про адміністративне правопорушення №22/17/1024-120/2-916, якою його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100 гривень.

Рішенням Першотравневого районного суду міста Чернівці від 19 квітня 2018 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою задовольнити позов в повному обсязі.

В обґрунтуванні апеляційної скарги зазначено, що оскаржувана постанова не відповідає вимогам Закону, оскільки позивач не був належним чином повідомлений про проведення перевірки та не мав можливості бути присутнім під час її проведення, оскільки перебував за межами України, що підтверджується копіями закордонного паспорту з відмітками про перетин кордону.

Від відповідача та третьої особи по справі, відзивів на апеляційну скаргу не надходило.

Сторони та третя особа, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явилися.

У відповідності до вимог ч.1 ст.205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За правилами п.п.1,2 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що на підставі наказу ДАБІ України №466 від 23.03.2017 року у період з 15.05.2017 року по 26.05.2017 року заплановано проведення планової перевірки об'єкту будівництва розташованого за адресою смт. Лужани вул. Прутська,3 Кіцманського району.

15.05.2017 року в.о. начальника управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області видано направлення про проведення планової перевірки за вказаним вище об'єктом будівництва та 16.05.2017 року направлено позивачу.

26.05.2017 року головними інспекторами будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області ОСОБА_3 та ОСОБА_5 складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, з якого вбачається, що ОСОБА_2 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на «Будівництво виробничо-складських приміщень по вул. Прутській 3 в смт. Лужани, Кіцманського району, Чернівецької області для проведення планової перевірки.

В той же день, ОСОБА_3 відносно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.188-42 КУпАП, а постановою від 07.06.2017 року притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100 гривень.

Вважаючи зазначену постанову протиправною, позивач звернувся з даним позовом до суду .

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що наданими відповідачем доказами, підтверджено правомірність оскаржуваної постанови.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції та надаючи правову оцінку встановленим по справі обставинам, виходить зі слідуючого.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів будівництва визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі Порядок №553).

За пунктами 5 та 6 Порядок №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Періодичність проведення планових перевірок суб'єктів містобудування на об'єктах будівництва визначається відповідно до критерію, за яким оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері містобудування та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Планові перевірки об'єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи (громадяни), проводяться не частіше ніж один раз на півроку.

Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Відповідно до підпунктів 1,2 п.11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

При цьому, згідно із п. 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України від 14.10.1994 № 208/94-ВР "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" визначено, що суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", визначає Порядок накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 (далі Порядок №244).

Згідно з пунктом 9 Порядку №244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У пункті 10 Порядку №244 закріплено, що уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Пунктом 16 Порядку №244 визначено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі-справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

У пункті 17 Порядку №244 вказано, що справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Положеннями статті 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Водночас, згідно з пунктом 19 Порядку №244 доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

При цьому, пунктом 3 Порядку №244 визначено, що належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції (копія квитанції та рекомендованого повідомлення про отримання поштового відправлення додається).

Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) субєкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб- підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання субєктом містобудування.

Так, з матеріалів справи слідує, що на підставі наказу ДАБІ України №466 від 23.03.2017 року, 15.05.2017 року в.о. начальника УДАБІ у Чернівецькій області ОСОБА_6 видано направлення № 7/17-Пл для проведення в період з 15.05.2017 року по 26.05.2017 року планової перевірки об'єкта "Будівництво складських приміщень за адресою смт. Лужани вул. Прутська,3 Кіцманського району" замовник ОСОБА_2

В подальшому, 16.05.2017 року відповідачем направлено на адресу позивача повідомлення про здійснення планової перевірки, яке згідно відомостей реєстру поштових відправлень та рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, отримано останнім 17.05.2017 року.

Однак, як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, 22.05.2017 року інспекторами ДАБІ на місці проведення планової перевірки на об'єкті будівництва по вул. Прутській 3 в смт. Лужани Кіцманського району Чернівецької області виявлено, що на об'єкті відсутні замовник даного об'єкта або його уповноважені представники, про що 26.05.2017 року складено Акт про недопущення посадових осіб органу ДАБІ на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення суду першої інстанції, в судовому засіданні представники позивача зазначену обставину підтвердили, вказавши на те, що ОСОБА_2 22.05.2017 року перебував за кордоном.

Із дослідженої судом першої інстанції копії закордонного паспорта позивача, що міститься в матеріалах справи встановлено, що останній періодично здійснює короткотривалі поїздки за кордон, в тому числі і 21.05.2017 року.

Водночас, як вірно зазначено судом першої інстанції, ОСОБА_2 був завчасно повідомлений про час проведення планової перевірки та мав можливість забезпечити явку свого уповноваженого представника на об'єкт будівництва або ж повідомити уповноважений орган про неможливість явки 22.05.2017 року на об'єкт будівництва з метою надання доступу уповноваженим особам для проведення планової перевірки, однак жодних із вказаних дій останній не вчинив та не зазначив суду будь-яких поважних причин неможливості їх вчинення.

Таким чином, на підставі Акту про недопущення посадових осіб органу ДАБІ на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 26.05.2017 року, в той же день посадовою особою відповідача відносно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.188-42 КпАП України, у якому зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 07.06.2018 року.

Вказані документи надіслано апелянту засобами поштового зв'язку і факт їх отримання останнім 31.05.2017 року підтверджується наявним в матеріалах справи повідомленням про вручення поштового відправлення.

Отже, враховуючи те, що контролюючим органом вжито всіх необхідних заходів для завчасного повідомлення позивача про проведення планової перевірки та розгляд справи про адміністративне правопорушення, колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції про безпідставність посилань позивача на ту обставину, що він не був належним чином повідомлений про проведення перевірки та не мав можливості бути присутнім під час її проведення.

За таких підстав, 07.06.2017 року відповідачем за відсутності ОСОБА_2 розглянуто відносно нього справу про адміністративне правопорушення, якою останнього притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.188-42 КпАП України у зв'язку з не допуском посадових осіб Управління на об'єкт для проведення планової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також не надано необхідних документів для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Копію зазначеної постанови було надіслано позивачу засобами поштового зв'язку рекомендованим листом, про що свідчить наявне в матеріалах справи, рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає обгрунтованим висновок суду першої інстанції про правомірність постанови відповідача №22/17/1024-120/2-916 від 07.06.2017 року про накладення на позивача штрафу в розмірі 5100 грн.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст.77, 205, 243, 264, 272, 286, 288, 308, 311, 315, 316, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а рішення Першотравневого районного суду міста Чернівці від 19 квітня 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_7 ОСОБА_8