Справа № 806/5194/15
Суддя: Пасічник С.С.
Дата ухвалення: 2018-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

21 червня 2018 року

Київ

справа №806/5194/15

адміністративне провадження №К/9901/41606/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Пасічник С.С.,

суддів: Васильєвої І.А., Юрченко В.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області на ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 25 вересня 2017 року (головуючий суддя Бучик А.Ю., судді: Мацький Є.М., Шевчук С.М.) у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Технополіс" до Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області про визнання протиправним та нечинним рішення, зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2015 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Технополіс" (далі - Товариство) звернулось суду з позовом до Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області (далі - Житомирська ОДПІ) про визнання протиправним та нечинним рішення від 09 листопада 2015 року №58/15-01 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість та зобов'язання відновити Товариство у реєстрі платників податку на додану вартість з дати останньої реєстрації.

Постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 03 березня 2016 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Постановою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 11 квітня 2016 року постанову Житомирського окружного адміністративного суду від 03 березня 2016 року в частині відмови в задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Технополіс" про визнання протиправним рішення Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області від 09 листопада 2015 року №58/15-01 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення про задоволення позову; в решті постанову залишено без змін.

В серпні 2017 року Житомирська ОДПІ звернулась до апеляційного суду з заявою, в якій просила роз'яснити постанову від 11 квітня 2016 року, посилаючись на те, що пункт 5.10 Положення про реєстрацію платника податку на додану вартість передбачає, що підставою для внесення до Реєстру змін щодо скасування анулювання реєстрації, що відбулось за самостійним рішенням контролюючого органу, є рішення суду, яке набрало законної сили, або рішення контролюючого органу про скасування рішення про анулювання реєстрації платника ПДВ, яке із копіями відповідних документів направляється до Державної фіскальної служби України для внесення відповідних змін до Реєстру, проте судом апеляційної інстанції рішення Житомирської ОДПІ від 09 листопада 2015 року №58/15-01 про анулювання реєстрації платника ПДВ (виправлення описок/помилок) ТОВ "Технополіс" не скасовано.

Ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 25 вересня 2017 року подану Житомирською ОДПІ заяву залишено без задоволення, оскільки судом не встановлено передбачених статтею 170 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) підстав для роз'яснення постанови цього ж суду від 11 квітня 2016 року.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду апеляційної інстанції від 25 вересня 2017 року, Житомирська ОДПІ звернулась з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права й залишення поза увагою наведених нею в заяві про роз'яснення судового рішення від 11 квітня 2016 року обставин, які, на її думку, можуть викликати труднощі при його виконанні, просила вказану ухвалу суду апеляційної інстанції скасувати та роз'яснити постанову Житомирського апеляційного адміністративного суду від 11 квітня 2016 року

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 13 листопада 2017 року відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою.

Позивач письмових заперечень (відзиву) на касаційну скаргу суду не подав.

В подальшому, справа передана до Верховного Суду, як суду касаційної інстанції в адміністративних справах відповідно до підпункту 4 пункту 1 Розділу VІІ "Перехідні положення" КАС України.

Справу згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями передано для розгляду касаційної скарги колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду: головуючий суддя Пасічник С.С. (суддя-доповідач), судді: Васильєва І.А., Юрченко В.П.

Перевіривши за матеріалами справи правильність застосування судом апеляційної інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали норм процесуального права, Верховний Суд дійшов висновку про відмову в задоволенні касаційної скарги, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 170 КАС України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, а також державного виконавця, ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Отже, за змістом наведеної норми, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання.

Це стосується випадків, коли судом не дотримано вимоги ясності та визначеності рішення; невизначеність же судового рішення означає, що воно містить положення, які викликають суперечки щодо розуміння його змісту як такого та/або під час виконання.

Таким чином, вказана стаття КАС України передбачає можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в його суть, що, в свою чергу, виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.

Водночас, статтею 168 КАС України було передбачено право особи, яка брала участь у справі, у випадку якщо вона вважала, що, зокрема, щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, чи одного з клопотань не ухвалено рішення або суд, вирішивши питання про право, не визначив способу виконання судового рішення, звернутись до суду, що ухвалив судове рішення, з заявою про прийняття додаткової постанови.

Враховуючи викладене та з огляду на зміст й вимоги поданої Житомирською ОДПІ заяви про роз'яснення постанови Житомирського апеляційного адміністративного суду від 11 квітня 2016 року, касаційний суд погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про відсутність підстав для її задоволення, а відтак і для скасування постановленої Житомирським апеляційним адміністративним судом ухвали від 25 вересня 2017 року.

Доводи ж касаційної скарги таких висновків суду не спростовують.

Згідно з частиною 1 статті 350 КАС України (в редакції, чинній на момент ухвалення даної постанови) суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Керуючись статтями 327, 341, 345, 349, 350, 355 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області залишити без задоволення, а ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 25 вересня 2017 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

С.С. Пасічник

І.А. Васильєва

В.П. Юрченко ,

Судді Верховного Суду